1. SLOVENSKÁ TECHNICKÁ UNIVERZITA V BRATISLAVE
Fakulta architektúry
Evidenčné číslo: FA-10804-18443
Udržateľnosť panelových bytových domov
Dizertačná práca
2013 Ing. arch. Vladimír Šlachtovský
2.
3. SLOVENSKÁ TECHNICKÁ UNIVERZITA V BRATISLAVE
Fakulta architektúry
Evidenčné číslo: FA-10804-18443
UDRŽATEĽNOSŤ PANELOVÝCH BYTOVÝCH DOMOV
Dizertačná práca
Študijný program: architektúra
Číslo študijného odboru: 3507 architektúra a urbanizmus
Názov študijného odboru: 5.1.1 Architektúra a urbanizmus
Školiace pracovisko: Ústav architektúry obytných budov
Školiteľ: doc. Ing. arch. Andrea Bacová, PhD.
Bratislava, 2013 Ing. arch. Vladimír Šlachtovský
4. 2
Práca je vypracovaná v súlade s Vyhláškou
č.233/2011 Z.z. Ministerstva školstva, vedy,
výskumu a športu Slovenskej republiky.
Rozsah dizertačnej práce:
Práca obsahuje 5 AH (autorských hárkov) textu,
162 obrázkov, 2 schémy, 5 tabuliek.
5. 3
ČESTNÉ PREHLÁSENIE
Prehlasujem na svoju česť, že dizertačnú prácu
som spracoval samostatne a že som uviedol
všetku použitú literatúru.
V Bratislave, 20. 08. 2013...............................
6. 4
Moje poďakovanie patrí:
Mojim rodičom, sestre, priateľke, celej rodine a
všetkým blízkym. Poďakovanie za to, že pri mne
stáli nielen počas náročného doktorandského
štúdia, ale pomáhali mi tiež pri neľahkých
situáciách, ktoré život priniesol aj počas tohto
obdobia.
Za odborné rady a cenné informácie ďakujem:
Ing. Jaroslavovi Zigovi (riaditeľovi spoločnosti
Prefa Sučany, a.s.), Ing. Marekovi Hatrákovi
(regionálnemu vedúcemu predaja, Caparol
Slovakia, s.r.o.), Ing. arch. Mariánovi Mackovi
(Rehau, s.r.o), Ing. Štefanovi Šogorovi (
Domus real, s.r.o., správcovská spoločnosť),
Ing. arch. Ingrid Konrad, hlavnej architektke
hlavného mesta SR Bratislavy, Ing. Romanovi
Grünnerovi ( Universität für Bodenkultur Wien),
Prof. Ing. Zuzane Sternovej, CSc. (TSÚS).
Špeciálne poďakovanie patrí:
Mojej školiteľke, doc. Ing. arch. Andrei Bacovej,
PhD., ktorá má veľkú zásluhu na úspešnom
dokončení tejto dizertačnej práce, za odborné
vedenie a v dnešnej dobe veľmi vzácny ľudský
prístup; a tiež kolektívu ústavu obytných budov
a ústavu občianskych budov na Fakulte
architektúry STU v Bratislave: doc. Ing. arch.
Mariánovi Malovanému, PhD., Ing. arch. Petrovi
Lovichovi, PhD., Ing. arch. Edite Vráblovej,
PhD., Ing. arch. Branislavovi Puškárovi, PhD.,
Ing. arch. Jánovi Pavúkovi, PhD., Ing. arch.
Stanislavovi Majcherovi, PhD., Ing. arch.
Dagmar Mikuškovej, PhD., Ing. arch. Dušanovi
Feriancovi, PhD., Mgr. Kristínke Baňákovej a
kolegom doktorandom Ing. arch. Michalovi
Czafíkovi, Ing. arch. Danielovi Szabovi a Ing.
arch. Mercedes Ortego Gonzalez.
7. 5
ABSTRAKT
Panelové domy sú a na dlhú dobu aj ostanú
najčastejšou a zároveň nenahraditeľnou formou
bývania na našom území. Preto si vyžadujú
obnovu, ktorá zabezpečí ich dlhodobú
udržateľnosť a prispôsobí kvalitu bývania
požiadavkám súčasnej spoločnosti. V 50. až 90.
rokoch 20. storočia bolo počas hromadnej
bytovej výstavby použitých viacero
konštrukčných sústav. Mnohé typy ponúkajú
široké spektrum možností ďalšieho rozvoja.
Potenciál, ktorý je v súčasnosti nedostatočne
využitý, skrýva fasáda. Rozsiahlou obnovou
fasády možno výrazne zlepšiť energetickú
efektivitu stavby, jej architektonický výraz, ale
aj kultiváciu obytného prostredia a v
neposlednom rade zlepšenie kvality bývania.
V súčasnej dobe je obnova fasády limitovaná iba
na kontaktné zateplenie a plošné farebné
riešenia. Primárne sa zameriava na technický
stav a opravu systémových porúch spôsobených
nekvalitnou realizáciou a nasledovne aj
zanedbanou údržbou. Prevádzka, hmotovo-
priestorové riešenie, vizuálne stvárnenie
a dlhodobá udržateľnosť ostávajú naďalej
v úzadí. Vo svete však existujú aj riešenia, ktoré
myslia na budúcnosť a sú realizovateľné aj v
našich podmienkach.
Kľúčové slová: panelový bytový dom, obnova,
udržateľnosť, bývanie, rekonštrukcia
8. 6
ABSTRACT
The concrete apartment blocks are currently the
most prevalent form of housing in Slovakia and
their status of indispensability will probably
persist in the near future as well. Therefore,
they require a comprehensive renovation, which
would be able to secure a long- term
sustainability, as well as the quality of housing
required by modern society. There are various
types of structural systems built in Slovakia
between 1950´s and 1990´s. Almost all of them
offer possibilities of further development. The
potential, which is recently under-used is hidden
in the facade. By an extensive renovation of the
facade, it is possible to rapidly improve the
energy efficiency, to cultivate the residential
environment, to improve the quality of living and
also the architecture itself. Nowadays, the
renovation of concrete-apartment blocks is
limited to low-cost solutions aimed at the
thermal insulation and superficial paint-in.
Primarily, the renovation fixes bad condition and
the system failures. Important fact is, that this
solution is not sustainable. Functioning of the
houses, as well as the architecture and
sustainability still remain in the background.
Nevertheless, there are numerous solutions,
which are planned for the future, and which are
already viable.
9. 7
PREDHOVOR
Panelové bytové domy a najmä otázka ich
budúcnosti je problematikou, ktorá si vzhľadom
na plynúci čas a vysoký podiel v rámci bývania
celej populácie Slovenska čoraz viac vyžaduje
pozornosť. Ich súčasný stav je alarmujúci a to
najmä vďaka dlhodobému zanedbávaniu ich
údržby. V poslednom desaťročí je badateľná
zvýšená snaha o ich obnovu, avšak často sa
jedná výlučne o nevyhnutné opravy vzniknutých
porúch, bez akejkoľvek pridanej hodnoty. V
mnohých prípadoch pri procese obnovy chýba
prítomnosť estetického cítenia i odbornosti, a
výsledok je zjavný- nastáva invázia farieb a do
slovenských miest a sídlisk sa vkráda
architektonický chaos. Čiastočne je to aj
dôsledkom túžby obyvateľstva zabudnúť na sivú
a jednotvárnu minulosť, avšak bez absencie
zdravého úsudku. Preto je nevyhnutné aby sa po
rokoch tejto témy chopili architekti. Problém
samozrejme nie je iba vo farebnosti, či
materialite fasád. Obnovu panelových bytových
domov je potrebné poňať komplexne, čiže
nechápať ju len ako záležitosť stavebných
inžinierov, ale ako zásah, ktorý má výrazný
vplyv na kvalitu bývania, na životné prostredie
aj kultúru. Jej cieľom by malo byť vytvorenie
moderného, kultivovaného, ekologického a
trvalo udržateľného priestoru pre dôstojný život
súčasnej, ale aj ďalších generácií. Úlohou tohto
výskumu bolo diagnostikovať stav a potreby
panelových bytových domov na Slovensku a na
základe toho nájsť použiteľné riešenie, ktoré
zodpovedá vyššie uvedenému cieľu.
10. 8
OBSAH
1 Úvod
Definícia predmetu výskumu
Ciele a metodika spracovania dizertačnej
práce
Súčasný stav riešenej problematiky
Výskumná časť
Ciele výskumu
Metodika výskumu
Hypotézy
Definícia pojmov
2 Historický vývoj panelových obytných
štruktúr
Vývoj panelových obytných štruktúr Európe
Bytová výstavba v západnej Európe
Bytová výstavba v strednej
a východnej Európe
Priebeh panelovej výstavby na území SR
3 Analýza súčasnej situácie panelových
bytových domov v SR
Problémy panelových bytových domov a
ich prostredia
Súčasný prístup k obnove panelových
bytových domov na Slovensku
Potenciál panelových bytových domov
SWOT analýza
4 Prehľad najčastejších konštrukčných
sústav
5 Požiadavky na onovu panelových
bytových domov - diagnostika
11
12
13
13
14
15
16
17
18
22
22
22
23
24
26
26
29
31
33
37
46
11. 9
Technické požiadavky
Požiadavky na dopravné riešenie
Požiadavky na energetickú úsporu
Architektonické požiadavky
Požiadavky na zlepšenie kvality bývania
Požiadavky na univerzálnosť a bezbariérový
pohyb
6 Obnova panelových bytových domov
Komplexná obnova
Obnova fasád panelových bytových domov
Plošná obnova
"Mäkká" rekonštrukcia
Obnova zásahom do hmoty
Radikálna rekonštrukcia
Obnova dvojitým opláštením
Príklady komplexnej obnovy panelových
bytových domov v Európe a na Slovensku
7 Aplikačné overovacie štúdie
Popis vybraného objektu - sekciový bytový
dom P 1.15
Pôvodný stav
1. aplikačná- overovacia štúdia - súčasná
obnova (plošná obnova)
Variant súčasnej obnovy s použitím
grafitového polystyrénu
2. aplikačná- overovacia štúdia - obnova
"mäkkou" rekonštrukciou (štúdia plošnej
obnovy)
3. aplikačná- overovacia štúdia - obnova
radikálnou rekonštrukciou (štúdia obnovy
zásahom do hmoty)
46
47
48
49
52
53
56
56
59
60
62
63
64
67
69
79
79
79
81
84
84
87
12. 10
4. aplikačná- overovacia štúdia - obnova
dvojitým opláštením (štúdia obnovy
zásahom do objemu)
8 Záver
9 Zoznam použitých zdrojov
Zoznam knižných zdrojov
Zoznam internetových zdrojov
Ďalšie zdroje
10 Zoznam použitých obrázkov
90
94
104
104
107
109
110
13. 11
1 ÚVOD
Panelové obytné domy sú na našom území aj
v dnešnej dobe stále najrozšírenejším druhom
bývania a preto je nevyhnutné sa touto
problematikou zaoberať. Ich životnosť sa vďaka
zanedbávaniu skracuje a mnohé nevyhovujú
požiadavkám súčasnej spoločnosti.
Väčšina obyvateľov slovenských miest je
sústredená práve v panelových sídliskách, ktoré
na rozdiel od vyspelých európskych krajín
nespĺňajú iba funkciu sociálneho bývania, ale
poskytujú strechu nad hlavou až 38% populácie
Slovenska.
Ich úroveň však tejto skutočnosti nezodpovedá
a to po každej stránke. Či už sa jedná o obytné
prostredie, alebo samotný bytový dom, je nutné
nájsť cestu k ich skvalitneniu. Potenciál pre
dosiahnutie tohto skvalitnenia, ktorý je
v súčasnosti nedostatočne využitý, sa nachádza
vo fasáde. Rozsiahlou a kvalitnou obnovou
fasády možno výrazne zlepšiť energetickú
efektivitu stavby, ale tiež jej architektonický
výraz. To je predpokladom k vytvoreniu trvalo
udržateľnej architektúry. Podľa odborníka na
využívanie obnoviteľných zdrojov energie, A.M.
Omera z Nottinghamu by mali byť budovy
navrhované tak, aby sa maximálne redukovala
potreba mechanického vykurovania a až 45%
energie potrebnej na zabezpečenie tepelnej
pohody v budove je možné ušetriť kvalitným
technologickým riešením, ako napr. dvojitá
fasáda, tieniace systémy a nové izolačné
materiály v kombinácii s prirodzeným vetraním.(
Omer, A.M.: (2006), Renewable building energy
systems and passive human comfort
solutions.In: Renewable and Sustainable Energy
Reviews. ISBN 0-13-095246-X,
www.sciencedirect.com/science, 2.10.2006)
Obrázok 2 Charakterisktický pohľad na panelové
sídlisko na Slovensku.
Obrázok 1 Charakterisktický pohľad na panelové
sídlisko na Slovensku. Na obrázku sú panelové
domy P1.14 z 80. rokov 20. storočia v
Bratislavskej Petržalke
Obrzok 3 Charakterisktický pohľad na panelové
sídlisko na Slovensku. Na obrázku sú panelové
domy P1.14 z 80. rokov 20. storočia v
Bratislavskej Petržalke
14. 12
Na území SR je v súčasnosti obnova fasády
limitovaná iba na nízko efektívne kontaktné
zateplenie a zmeny farebného riešenia. Ani tieto
postupy však nie sú realizované dôsledne, čo
môže v konečnom dôsledku viesť k nulovej
úspore, prípadne aj k stratám. Primárne sa
zameriava na nevyhovujúci technický stav
jednotlivých konštrukcií a opravu porúch
spôsobených zanedbanou údržbou, prípadne
porúch vyplývajúcich z nedodržiavania
projektovaných parametrov počas realizácie.
Prevádzka, hmota, kvalita bývania, vizuálne
stvárnenie a dlhodobá udržateľnosť ostávajú
naďalej v úzadí.
PREDMET VÝSKUMU
Predmetom výskumu sú panelové bytové domy
na Slovensku, ich súčasný stav a prístup
k obnove. V prvej fáze je výskum zameraný na
aktuálny stav, úroveň bývania v neobnovených,
resp. nedostatočne obnovených panelových
bytových domoch a ich prostredí. Výskum je
v ďalšej fáze sústredený na obnovu panelových
domov prostredníctvom úprav fasády a dopad
tejto obnovy na kvalitu bývania z viacerých
aspektov. Práve fasáda, resp. obvodový plášť
v sebe skrýva významný potenciál pre rozvoj
panelových domov z hľadiska trvalej
udržateľnosti. Jej obnova ponúka komplexné
riešenia, ktoré majú vplyv na urbanistické
väzby, architektúru, estetiku aj energetickú
úsporu. Nakoľko súčasná obnova sa nevenuje
komplexným riešeniam, resp. uprednostňuje
revitalizáciu iba po technickej stránke, výskum
sa zameriava predovšetkým na obnovu
architektonickú, urbanistickú a tiež ekologickú.
Obrázok 4 Neobnovený panelový bytový dom
konštrukčnej sústavy BA‐NKS v Bratislave.
Obrázok 5 Vysoko "kreatívne" farebné riešenie
fasády vežového bytového domu P 1.15.
15. 13
CIELE A METODIKA SPRACOVANIA
DIZERTAČNEJ PRÁCE
Súčasný stav riešenej problematiky
Problematike panelových bytových domov sa
venuje odborná verejnosť predovšetkým
v postkomunistických krajinách, ale je možné
nájsť príklady aj v krajinách ako Francúzsko,
Rakúsko, Švajčiarsko, Nemecko a iné.
Na Slovensku sa tejto problematike venujú
a venovali mnohí odborníci.
Prof. Martin Kusý sa v publikácii Architektúra na
Slovensku 1945 – 1976 zaoberá historickým
vývojom, typológiou a princípmi tvorby
typizovaných obytných štruktúr od druhej
svetovej vojny až po obdobie najväčšieho
rozmachu tohto druhu výstavby.
Typológii, analýze súčasnej situácie, ale
predovšetkým možnosťami obnovy panelových
bytových domov na Slovensku sa venuje prof.
Zuzana Sternová s kolektívom v sérii kníh
s názvom Obnova bytových domov I, II. V prvej
časti charakterizuje konštrukčné systémy
hromadnej bytovej výstavby do roku 1970, teda
panelové sústavy T11 až T 16, T 01 B, T 02 B, T
03 B, PV-2, BA, G 57, MS 5, MS 11, T 06 B, T 08
B. Druhý diel sa zaoberá výstavbou bytových
domov v konštrukčných systémoch a stavebných
sústavách po roku 1970, poruchami a tiež
obnovou bytových jadier . Kniha obsahuje aj
pilotné projekty na obnovu bytových domov.
Komplexnému pohľadu, porovnávaniu situácie
v Bratislave a vo Viedni a hľadaniu riešení
renovácie je venovaná publikácia, ktorá vznikla
na základe výskumného projektu obnovy
panelovej bytovej výstavby Rakúskej Akadémie
Vied v spolupráci s viacerými významnými
16. 14
slovenskými odborníkmi - Obnova Panelových
sídlisk von Viedni a v Bratislave - Nový život pre
staré stavebné štruktúry
(Plattenbausanierung in Wien und
Bratislava- Neues Leben in alten Strukturen).
Autori F. Druot, A. Lacaton a J.P.Vassal sa v
knihe Plus. Large scale housing development. An
exceptional case venujú panelovým bytovým
domom vo Francúzsku, ktoré v súčasnosti nie sú
využívané kvôli nevyhovujúcemu technickému
stavu a nedostatočnému komfortu. Publikácia
obsahuje návrhy riešení komplexnej obnovy
a revitalizácie z architektonického,
urbanistického, ale aj ekonomického pohľadu.
Doc. Ing. arch. A. Bacová, Phd. s kolektívom sa
v rámci pravidelného cyklu medzinárodných
konferencií Komplexná obnova bytových domov
(organizované od roku 2007) venuje
problematike architektonickej obnovy v celom
spektre podrobnejších metodických riešení
a konkrétnych architektonických návrhov.
Výstupy sú publikované v zborníkoch
z konferencie.
Ostatnou aktuálnou publikáciou, ktorá mapuje
a dokumentuje bratislavské panelové sídliská je
Atlas sídlisk – Bratislava alebo Vitajte
v panelstory! , autori: Moravčíková, H.,
Topolčanská M., Szalay P., Dulla, M., Ščepánová,
S., Toscherová S., Haberlandová K., Slovart,
2011.
Výskumná časť
V úvode sa dizertačná práca venuje analýze
historického vývoja prefabrikovaných bytových
domov a ich prostredia od samotného vzniku až
po súčasnosť, dôvodom vzniku tohto druhu
výstavby, čiže spoločenskému vývoju,
predovšetkým na našom území. Porovnáva
17. 15
požiadavky vtedajšej doby so súčasnosťou, na
základe čoho sú stanovené konkrétne závery pre
návrh obnovy panelovej bytovej výstavby na
Slovensku.
Po roku 1989 nastali radikálne spoločenské
zmeny v každej sfére života a nevyhli sa teda
ani bývaniu. Spoločnosť už nie je jednotvárna,
nároky jednotlivých skupín obyvateľstva sa
rôznia, a je potrebné aby sa aj z obytných
štruktúr vytratila uniformita minulosti. Tie
potrebujú reagovať na súčasnú, dynamickú
dobu, potrebujú flexibilitu. Okrem nových
požiadaviek je tu aj ďalší faktor, ktorý robí tieto
stavby nevyhovujúcimi – vek a s tým súvisiace
poruchy. Nesmierne dôležitým aspektom je
ekológia a s tým súvisiace znižovanie spotreby
energií a tiež znižovanie emisií sklenníkových
plynov. Ako člen EÚ, musí aj Slovenská
republika pri obnove panelových bytových
domov reagovať na novú smernicu pre rok 2020.
Pri neustálom raste cien za energie sú závažnou
témou aj financie a návratnosť obnovy
panelových bytových domov.
V ďalšom výskume sa venujeme vyhodnoteniu
urbanistických, architektonických, dispozičných a
technických riešení a možností panelových
obytných domov pre obnovu a ďalší rozvoj
v intenciách trvalej udržateľnosti. Zaoberáme sa
súčasnými realizáciami obnovy panelových
domov na domácej aj zahraničnej scéne.
Ciele výskumu
Cieľom výskumu je analyzovať a zmapovať
súčasný stav panelovej bytovej výstavby
z hľadiska, architektonicko-urbanistického,
dispozičného a technického. Zhodnotiť možnosti
a obmedzenia pre ich ďalší rozvoj a nájsť vhodnú
metodiku pre ich komplexnú obnovu
18. 16
a prispôsobenie potrebám dnešnej spoločnosti.
Metodiku, ktorá by bola aplikovateľná do našich
podmienok a to s čo najvyššou mierou
návratnosti nákladov vynaložených na obnovu.
Metodika výskumu
Určené ciele sú dosiahnuté použitím analyticko-
syntetického metodického postupu
v jednotlivých výskumných etapách:
- štúdium dostupných zdrojov informácií k
danej problematike z literárnych a
internetových prameňov,
- štúdium a následné hodnotenie domácich
aj zahraničných prístupov k realizácií
obnovy obytných štruktúr a tiež ich
realizácií v praxi,
- analýza súčasného stavu,
- diagnostika panelových bytových domov
z hľadiska sociálneho, urbanistického,
architektonického, dispozičného
a technického,
- vyhodnotenie možností obnovy, ich metód
a spôsobov,
- štúdium vybraných realizovaných
príkladov komplexnej obnovy z domácej
a zahraničnej scény,
- prípadová štúdia panelového bytového
domu, aplikácia vybraných metód obnovy,
ich analýza, porovnanie
- zhodnotenie výsledkov.
Súčasne sme na základe výskumu aktuálneho
stavu danej problematiky definovali pracovné
hypotézy ako základné preambuly bádania,
19. 17
ktoré tvoria metodickú súčasť práce a zároveň
vymedzujú šírku skúmanej problematiky.
Hypotézy
Hypotéza číslo 1:
Panelovým bytovým domom možno predĺžiť
životnosť o 50 rokov obnovou fasády.
Hypotéza číslo 2:
Obnovou fasády panelového domu je možné
uspokojiť nároky súčasného bývania.
Hypotéza číslo 3:
Obnovou fasády panelového domu možno
reagovať na požiadavky urbanistické,
architektonické, technické a energetické
zároveň.
Hypotéza číslo 4:
Komplexná obnova je spôsob, ktorým možno
dosiahnuť trvalú udržateľnosť panelových
obytných štruktúr a panelových domov.
Hypotéza číslo 5:
Obnovou panelového bytového domu možno
dosiahnuť úsporu energií na úrovni pasívneho
štandardu.
Hypotéza číslo 6:
Komplexná obnova panelových bytových domov
je ekonomicky výhodnejšia ako spôsob obnovy
používaný na Slovensku v súčasnosti.
Uvedených šesť hypotéz vymedzuje základný
rámec výskumu práce, ktorý je zameraný na
oblasť obnovy fasád panelového bytového domu,
oblasť skvalitnenia bývania panelových štruktúr
pri dosiahnutí požadovaných energetických
20. 18
úspor a v konečnom efekte aj dosiahnutie trvalej
udržateľnosti týchto špecifických obytných
štruktúr.
DEFINÍCIA POJMOV
Byt - súbor obytných miestností s
príslušenstvom tvoriacich jeden stavebno-
funkčný celok s vlastým uzavretím určený na
trvalé bývanie. Označovaný bol aj ako bytová
jednotka.
Bytový fond - súhrn bytov na určitom
vymedzenom území, ktorý je súčasťou
domového fondu, resp. fondu budov štátu.
V súčasnosti tvoria na Slovensku prevažnú
väčšinu bytového fondu byty v súkromnom
vlastníctve.
Bytový dom - budova na bývanie
pozostávajúca zo štyroch a viacerých bytov
prístupných zo spoločného domového
komunikačného priestoru, so spoločným
hlavným vstupom z verejnej komunikácie
(pozn.. v súčasnosti môže byť prístup aj zo
súkromnej komunikácie, napr.: obytné
kondomíniá). Podľa riešenia domovej
komunikácie poznáme tri základné typy:
schodiskové, pavlačové a chodbové bytové
domy. Z urbanistického hľadiska rozoznávame
izolované bytové domy (bodové a vežové) a
radové (sekciové) bytové domy.
Prefabrikát - vopred zhotovený stavebný
dielec. V bytovej výstavbe sa využívali
prefabrikáty s hmotnosťou do 5 ton.
Panel - stavebný železobetónový konštrukčný
dielec doskového tvaru, z ktorého sa montujú
stavby alebo ich časti. Vyrába sa vo fabrike
21. 19
zvyčajne už s povrchovou úpravou a osadenými
výplňami otvorov.
Panelová stavba - konštrukčný systém
zostavený z panelov (tiež dosková konštrukcia),
používaný pre montované stavby. Pozostáva z
nosných a nenosných stavebných prvkov
(panelov). Panelové stavby sa stužovali
zváraním oceľových sľučiek, vyčnievajúcich z
panelov a zaliatím cementovou maltou.
Panelová výstavba - výstavba budov z
panelov. Využívala sa pri budovaní skupiny
domov, obytných súborov, sídlisk, či mestských
častí.
Obytný súbor - skupina bytových domov,
spravidla rovnakej konštrukčnej sústavy s
minimálnym počtom 300 bytových jednotiek a
základnou občianskou vybavenosťou.
Sídlisko - územne vymedzené zoskupenie
obydlí určených na trvalé bývanie, obsahujúce
obytné objekty, výrobné, hospodárske a
technické objekty a tiež občiansku vybavenosť.
Konštrukčný systém - sústava nosných prvkov
tvorená zvislými a vodorovnými konštrukčnými
prvkami.
Stavebná sústava - konštrukčný systém
tvorený špecifickými konštrukčnými prvkami.
Životnosť stavby - obdobie, počas ktorého
stavba dokáže plniť základné požiadavky na
bezpečnosť, spoľahlivosť, hygienu a prevádzku.
Údržba - vykonanie pravidelných prehliadok a
opráv stavebných konštrukcií a technického
zariadenia v budove, zabezpečujúcich funkčnosť
a estetický vzhľad počas doby životnosti.
22. 20
Rekonštrukcia - zmena funkčných a
užívateľských vlastností stavebných konštrukcií a
technického zariadenia v byte a bytovom dome,
pomocou ktorej sa dosiahnu pôvodné parametre
stavby.
Obnova - vykonanie zmeny stavby veľkými
opravami, výmenou a modernizáciou stavebných
konštrukcií a technického zariadenia budov s
cieľom splniť základné požiadavky na stavby,
predĺžiť životnosť, a dosiahnuť funkčné vlastnosti
a estetický vzhľad zodpovedajúci obdobiu
vykonania obnovy.
Komplexná obnova - rozsiahla obnova
panelového bytového domu, zahŕňajúca opravu,
resp. odstránenie systémových porúch, zvýšenie
energetickej efektivity stavby a tiež humanizáciu
a architektonické riešenie bytového domu aj
obytného prostredia.
Architektonická obnova - obnova panelového
domu zameraná na humanizáciu a estetizáciu
bytového domu odborne spôsobilou osobou
(architektom).
Plošná obnova - obnova bytového domu, ktorá
nezasahuje do pôvodného hmotovo -
priestorového riešenia domu, jedná sa spravidla
o povrchovú úpravu fasády.
Obnova zásahom do objemu- obnova
bytového domu meniaca je pôvodný hmotovo -
priestorový a architektonický výraz
Mäkká rekonštrukcia- .jedná sa o plošnú
obnovu bytových domov meniacu ich
architektonické stvárnenie, či už na fasáde
formou obkladov, alebo aj v interiéri spoločných
nebytových priestorov. Zároveň zlepšuje tepelno
- technické vlastnosti budovy. Tento pojem je
zaužívaný predovšetkým v Rakúsku.
23. 21
Radikálna rekonštrukcia- Obnova panelového
bytového domu, ktorá výrazne mení objemové
riešenie a pôvodný charakter budovy, ako aj jej
vnútornú dispozíciu, prípadne aj funkčnú náplň.
Súčasná obnova bytových domov - je
zameraná predovšetkým na plošnú obnovu
bytových domov ( na území SR je zaužívaná od
90. rokov 20. storočia po súčasnosť) a stavebno
– technickú sanáciu. Jedná sa predovšetkým o
opravu a odstránenie systémových porúch,
výmenu okenných výplní a realizáciu
kontaktného zateplenia obvodovej konštrukcie.
24. 22
2 HISTORICKÝ VÝVOJ PANELOVÝCH
OBYTNÝCH ŠTRUKTÚR
Počiatky panelovej výstavby siahajú už do
obdobia prelomu 19. a 20. Storočia, kedy
registrujeme snahu o zvýšenie efektivity
v stavebníctve. Priekopníkom bol americký
staviteľ Frank Bunker Gilberth. Niektoré
pramene tento vynález pripisujú nemeckému
zakladateľovi Bauhausu Walterovi Gropiovi,
podľa iných sa zasa jednalo o nápad známeho
amerického vynálezcu Thomasa Alvu Edisona.
Túto technológiu si osvojili v niekoľkých
krajinách západnej Európy a postupne sa
presadzovala v celom svete. Po druhej svetovej
vojne sa vyvíjala rozdielne v západnej a
východnej Európe. Západná Európa stavala
panelové bytové domy zväčša s účelom
sociálneho bývania v menšom množstve.
Najväčší rozmach však výstavba
prefabrikovaných bytových domov dosiahla v
období po 2. svetovej vojne v krajinách tzv.
východného bloku. Panelák bol v týchto
končinách na výslní takmer päťdesiat rokov až
do pádu "železnej opony". Aj z tohto dôvodu je
verejnosťou považovaný za jeden zo symbolov
socialistického režimu.
VÝVOJ PANELOVÝCH OBYTNÝCH ŠTRUKTÚR
V EURÓPE
Bytová výstavba v západnej Európe
Prvé panelové domy sa začali stavať po
skončení prvej svetovej vojny v Holandsku
a v Nemecku. Prvé panelové sídlisko bolo
vybudované v roku 1939 v Paríži. Okrem toho sa
začalo s výstavbou aj v susednom Rakúsku, ale
tiež v krajinách Škandinávie. Vo väčšom meradle
sa o panelovej bytovej výstavbe začalo uvažovať
po druhej svetovej vojne, keď bolo nutné
Obrázok 6 Panelový bytový dom "Interbau" v
Berlíne od Waltera Gropia, ktorý je považovaný za
jedného z priekopníkov prefabrikovanej výstavby.
Obrázok 7 a 8 Le Corbusierov "stroj na bývanie" v
Marseille počas výstavby a v súčasnosti.
25. 23
nahradiť vojnou zničené byty. V Nemecku sa
jednalo až o 20% z celkového počtu bytov.
Najväčší rozmach zaznamenala typizovaná
bytová výstavba v období šesťdesiatych
a začiatku sedemdesiatych rokov. Potom došlo
k ústupu. Dôležitým faktom je, že v krajinách
s kapitalistickým režimom bol tento druh
výstavby určený predovšetkým pre bývanie
slabších sociálnych vrstiev. Nájdu sa však aj
veľmi kvalitné realizácie ich obnovy, ktorá sa
začala v deväťdesiatych rokoch 20. Storočia.
Bytová výstavba v strednej a východnej
Európe
Výrazný vplyv na panelovú výstavbu malo
obdobie po druhej svetovej vojne, keď došlo
k politickému rozdeleniu Európy. Takzvaný
východný blok, založený na socializme, si tento
druh výstavby rýchlo osvojil. V krátkom čase
boli socialistické krajiny schopné vyriešiť bytovú
otázku pre masy ľudí. Táto hromadná výstavba
bola umožnená iba v týchto krajinách, keďže
jediným vlastníkom pôdy bol v tom čase štát.
Stavali sa veľké sídliska, mestské časti, ba
dokonca vznikali aj celé mestá. V najväčšej
miere sa budovalo v bývalom ZSSR. Typizovaná
bytová výstavba v strednej a východnej Európe
prebiehala až do polovice 90-tych rokov
minulého storočia, keď došlo k výrazným
spoločenským zmenám. Stavby, ktoré obdobie
socializmu zanechalo sú v nevyhovujúcom
technickom stave, vyznačujú sa prílišnou
jednotvárnosťou a nedostatočnou vybavenosťou.
Aj preto sú v našich končinách symbolom
komunistickej vlády a „neľudskosti“.
V súčasnosti však je snaha o ich obnovu. Zatiaľ
čo v západnej Európe sa panelové domy stávajú
útočiskom prevažne sociálne slabších vrstiev
obyvateľstva, v postkomunistických štátoch má
Obrázok 9 hromadná panelová výstavba v
juhozápadnej časti Moskvy
Obrázok 10 pohľad na panelové sídlisko v
Petrohrade
26. 24
bývanie v takýchto štruktúrach úplne iné
postavenie. Tvorí totiž strechu nad hlavou
väčšiny obyvateľstva, čím určujú istý štandard.
Po spoločenskom zjednotení sa však otvárajú
nové možnosti, štandard bývania posúva vyššie
a tak je nevyhnutné riešiť obnovu bytových
domov a obytných štruktúr, aby vyhovovali
požiadavkám modernej spoločnosti,
vyznačujúcej sa rozmanitosťou. Trendom
je udržanie bývania v panelových domoch.
PRIEBEH PANELOVEJ VÝSTAVBY NA
SLOVENSKU
Panelová výstavba na Slovensku siaha do
februára 1948, kedy bolo znárodnené
stavebníctvo. Spočiatku sa jednalo o výstavbu
tzv. „typov“ murovaných tehlových stavbách
s prefabrikovanými prvkami. Neskôr sa prešlo na
jednoduchšie a časovo aj finančne menej
náročné prefabrikované domy, či celé obytné
súbory. V roku 1956 bol touto technológiou
postavený v Československu prvý „panelák“.
Nachádza sa na Kmeťovom námestí v Bratislave.
Postupne sa vytvárali konštrukčné systémy,
ktoré boli vo viacerých variáciách budované
v celom území ČSR. Do roku 1960 bolo týmto
spôsobom postavených celkovo 116 782 bytov.
Najväčší rozmach bytovej výstavby prebiehal
počas šesťdesiatych a sedemdesiatych rokov
20. Storočia, kedy vznikali celé sídliská.
Najväčšie v strednej Európe bola Bratislavská
Petržalka. V 60-tych rokoch sa vybudovalo
167 000 bytov a v 70-tych dokonca 264 000
bytových jednotiek. V priemere to znamenalo
9,3 bytu na 1000 obyvateľov za rok, čo
predstavovalo najvyšší počet v celej Európe.
Panelové domy sa stavali vždy podľa aktuálnych
technických noriem a úrovne vedomostí, čo
vplývalo na ich úroveň a rozdielnosť. Za približne
Obrázok 11 Prvý panelový dom v Československu,
postavený v roku 1955 v Bratislave na Kmeťovom
námestí
Obr.ázok 12 Hromadná bytová výstavba počas 70.
rokov 20. storočia v Bratislavskej mestskej časti
Petržalka
27. 25
45 rokov bolo na našom území použitých viac
ako dvadsať typov konštrukčných systémov
a sústav.
Výstavba bytov sa podriaďovala prvkovej aj
objemovej typizácii a určeným hospodárskym
ukazovateľom, ktoré boli prepočítavané na jednu
bytovú jednotku. Z hľadiska konštrukčného
a architektonického riešenia sa hromadná
výstavba delí na typy z pred roku 1970
a sústavy po roku 1970.
V prvej etape boli realizované konštrukčné
systémy T-11 až T-16, T01 – T03B a PV 2,
s pozdĺžnym konštrukčným systémom. Ďalej BA,
G- 57 s priečnym nosným systémom a typy
LB(MB), MS 5 a MS 11 z liateho betónu.
V záverečnej fáze sa stavali sústavy T06 B a T08
B, ktorých výstavba s menšími úpravami
pokračovala aj v neskoršom období. Niektoré
systémy boli vytvorené špeciálne pre určité
lokality. Jednalo sa o sústavu PD- 62/ PD- 66
pre Poprad, K- 61 pre Košice, či NMB pre
juhozápad Slovenska.
Po roku 1970 sa stále používali sústavy T06 B
a T08 B a ich modifikácie ZT a ZTB. Štandard sa
zvýšil po zavedení vrstvených konštrukcií
plášťov. V typoch BA-BC a B 70 a najmä systém
BA-NKS. V roku 1984 vošla do platnosti nová
tepelno- technická norma. Odvtedy sa pri
bytovej výstavbe uplatňovali iba tri stavebné
sústavy. P 1. 14, P 1.15 a PS- 82. Posledným
typom boli sústavy P 1.24 a P 1.25. Z prvej
spomenutej sa zrealizovali iba dva domy
v Bratislave.
Obrázok 13 Hromadná bytová výstavba počas 70.
rokov 20. storočia v Bratislavskej mestskej časti
Petržalka
28. 26
3 ANALÝZA SÚČASNEJ SITUÁCIE
PANELOVEJ BYTOVEJ VÝSTAVBY V SR
Problémy panelových bytových domov a ich
prostredia
Po spoločenských zmenách a s odstupom času,
sa postupne vynárajú viaceré problémy.
Vyplývajú z rozdielu medzi vtedajším
a súčasným prístupom k tvorbe. Súčasnosť je
dynamická, rýchlo sa rozvíjajúca. Menia sa
potreby ľudí, životná úroveň. Prostredie,
v ktorom žijeme sa čoraz viac stáva
nevyhovujúcim. Týka sa to všetkých oblastí
života- práce, kultúry, oddychu a v neposlednom
rade bývania. Práve prostredie pre bývanie je
miesto, kde človek trávi najväčší čas svojho
života. Obdobie, v ktorom bola vybudovaná
väčšina bytov riešilo urgentnú bytovú otázku pre
masy ľudí a to vo veľmi krátkom časovom
rozmedzí. V dôsledku tohto rýchleho a finančne
nenáročného postupu, sa na úkor rýchlosti
a ceny potláčala kvalita. Či už sa jednalo
o kvalitu obytného prostredia, ktorú určuje
vybavenosť, dopravné napojenie, alebo o kvalitu
dispozície, vizuálnej stránky, či technického
riešenia samotného domu, resp. bytu. Vtedajší
štandard bol dávno posunutý smerom nahor
a veľká väčšina typizovaných obytných štruktúr
mu už nezodpovedá. Zvýšil sa počet obyvateľov,
výrazne sa zhustila doprava, narástli nároky na
vybavenosť, infraštruktúru, na rozmanitosť
aktivít. Prostredie tvorené panelovými obytnými
štruktúrami minulosti nie je samo o sebe
schopné reagovať na tieto zmeny.
Pri pohľade z urbanistického aspektu zisťujeme,
že chýba zeleň, oddychové zóny, ihriská,
zariadenia občianskej vybavenosti. Kapacity
statickej dopravy sú nedostačujúce, keďže počet
automobilov sa takmer dvojnásobne zvýšil.
Obr.ázok 14 Neobnovený panelový bytový dom
sústavy BA‐NKS v Petržalke
Obr.ázok 15 Neobnovený panelový bytový dom
sústavy BA‐NKS v Petržalke Pôvodné farebné
riešenie.
Obrázok 16 Pohľad na panelové bytové domy BA‐
NKS v bratislavskej mestskej časti Petržalka.
29. 27
Navyše sa zahustila zástavba. Výsledkom je
potom zaberanie plôch zelene a ihrísk
motorovými vozidlami. Objekty samotných
domov sú neprístupné, toto prostredie nedáva
rovnaké možnosti pre všetkých, ktorí ho
obývajú. Vo väčšine prípadov chýba
bezbariérové riešenie nielen vstupných
priestorov do panelových bytových domov, ale
i vlastných bytov a prístupov na parkoviská.
Po podrobnejšom prieskume zistíme, že to isté
platí aj v interiéroch bytových domov. Počnúc od
vstupov, cez spoločné priestory až po samotný
byt. Chýba flexibilita. Individuálny prístup
k obyvateľom. Inokedy sú riešenia až nadmieru
individualistické, no bez akéhokoľvek konceptu
a architektonickej kvality. Týka sa to najmä
prístavieb, či farebného riešenia fasád. Pri
obnove sa vo väčšine prípadov používajú
nevhodné bezkoncepčné farebné úpravy,
hraničiace s gýčom.
Zabúdať sa nesmie ani na technický stav
bytových domov. Problémy nespôsobuje statika,
ale poruchy vnútorných inštalácií, či tzv.
systémové poruchy, ktoré sú špecifikované
v zákone Národnej rady SR č. 443/2010
o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom
bývaní z 26. 10. 2010. Jedná sa o poruchy
charakteristické pre jednotlivé konštrukčné
systémy.
Systémové poruchy sa týkajú najmä:
- keramzitbetónových obkladových dielcov na
klimaticky najviac namáhanom štíte,
- troskopemzobetónových obkladových dielcov
na štítoch bytového domu,
Obrázok 17 Akcentovaný vstup do obnoveného
panelového bytového domu v Bratislave.
30. 28
- vystupujúcich konštrukcií schodiskového
priestoru bytového domu,
- predsadených lodžií s kazetovými stropnými
panelmi bytového domu,
- predsadených lodžií s dutinovými stropnými
panelmi bytového domu,
- balkónov a lodžií bytového domu,
- vystupujúcich zvislých pilastrov
a vodorovných ríms bytového domu,
- obvodového plášťa zo spínaných
pórobetónových dielcov bytového domu,
- stykov obvodového plášťa s vrstvenými
dielcami s tepelnoizolačnou vrstvou bytového
domu hr. 80 mm,
- atiky bytového domu,
- obvodového plášťa a nosných stien z pó-
robetónových tvárnic bytového domu,
- predsadenej lodžie bytového domu
a obvodového plášťa zo spínaných
pórobetónových dielcov bytového domu.
Ich oprava, resp. výmena je nevyhnutná pre
zvýšenie životnosti domov. Tá je bez obnovy
odhadovaná na približne 70 rokov, v niektorých
prípadoch i menej. Po obnove sa životnosť podľa
prof. Sternovej predĺži na 100 až 120 rokov. Po
tejto dobe bude podľa odhadov potrebná ďalšia
oprava.
Mnoho pôvodných bytov však má predpoklady,
aby mohli vyhovovať aj súčasnému užívateľovi.
Každý súbor, či dom má svoje nedostatky, ale aj
pozitíva a potenciál ďalšieho rozvoja. Každý ich
má na inom mieste. Preto je nevyhnutné
pristupovať a analyzovať každú štruktúru, či
objekt samostatne.
Obrázok 18 Najčastejšia systémová porucha v
podobe trhlín vzniknutých na fasáde z dôsledku
rôznej tepelnej rozťažnosti použitých materiálov.
Obrázok 19 Častou poruchou je aj zvetrávanie
betónu lodžií z dôslednku vlhkosti a zmien teploty.
31. 29
Súčasný prístup k obnove panelových
obytných štruktúr na Slovensku
Obnova bytového fondu 20. storočia má za
sebou viac ako 20 rokov, prešla ňou približne
tretina bytových domov, no jej celková
architektonická úroveň sa posúva vpred len
veľmi pomaly. Krátkej životnosti panelových
bytových domov sa netreba obávať. Bývanie v
panelových domoch 20.storočia bude dlhodobo
aktuálne a preto je riešenie ich obnovy
opodstatnené. Na území SR sa však primárne
rieši iba technický stav a oprava porúch
spôsobených zanedbanou údržbou, prípadne
systémových porúch. Obnova sa zameriava
prevažne na predĺženie životnosti stavebnej
konštrukcie. V menšom rozsahu aj nevyhnutným
opravám ako je výmena inštalácií vo vnútorných
jadrách, výmena zdroja vykurovania, inštalácia
meracích zariadení, výmena elektroinštalácií,
výmena okien a dverí, zasklenie lodžií,
zateplenie obvodového plášťa, ošetrenie fasády
pred poveternostnými podmienkami (Sternová,
2002, str. 214). Prevádzka, hmotovo -
priestorové riešenie, vizuálna stránka a dlhodobé
konštruktívne riešenia ostávajú naďalej v úzadí.
Ani tento spôsob obnovy však často nie je
realizovaný kvalitne. Podľa prof. Ing. Dušana
Majdúcha (predseda Slovenskej komory
stavebných inžinierov) sa obnova vykonáva
často aj nekvalifikovanými subjektami, či už sa
jedná o projekčnú, alebo aj realizačnú činnosť.
Nedostatky vidí v legislatíve, ktorá podľa neho
nie je dostatočne striktná (Eurostav 1-2/ 2012,
str. 22-29).
„Obnova sa v súčasnosti nezaoberá zlepšením
dispozično - prevádzkových vzťahov vo vnútri
panelového domu – predovšetkým lepšou
organizáciou spoločných priestorov, kde sú
Obrázok .22 Príklad súčasnej obnovy fasády z
Bratislavy
Obrázok 20 Fasáda panelového bytového domu BA‐
NKS v bratislavskej mestskej časti Petržalka.
Obrázok 21 Niektoré farebné riešenia fasád po
obnove hraničia s gýčom.
32. 30
v mnohých domoch pomerne veľké plošné
rezervy pre vytvorenie priestorov chýbajúcej
základnej vybavenosti, z ktorej môžu vlastníci
domu ekonomicky profitovať.“
( Bacová, A. (2009), Zborník z III.
Medzinárodnej konferencie Komplexná obnova
bvých domov 2009, Bratislava, STU, 2009, str
79)
Ak sa aj objavia nejaké náznaky architektonickej
obnovy, zväčša sa jedná o nekoncepčné až
amatérske zásahy. Zväčša sa na nich priamo
podieľajú nie vždy odborne spôsobilí vlastníci
bytov, resp. obchodníci- predajcovia farieb a
omietok. Tieto náhodne pôsobiace kompozičné
riešenia nerešpektujú tektoniku fasády,
potláčajú pôvodný zámer architektov a nemožno
v nich nájsť ani náznak tvorivého procesu.
Architekt Pavol Paňák zastáva názor, že súčasný
spôsob zatepľovania potláča stavebnú kultúru
našej krajiny na úkor energetickej úspory.
Panelové bytové domy sú veľmi významnou
etapou histórie slovenskej architektúry. Problém
vidí predovšetkým v potláčaní kompozície a
tektoniky fasády. Tie sa súčasnou formou
sanácie vyznačujú nízkou kvalitou, či už v
kompozícii alebo aj v materiálovom prevedení.
Lacné povrchové riešenia, ktoré Ing. arch. Paňák
označil ako "nalíčenú materialitu optimistického
imidžu", sú podľa neho len odzrkadlením
ekonomického potenciálu spoločnosti. Problém
obnovovania panelových bytových domov vidí
ako vysoko aktuálnu tému, avšak sám nepozná
jej ideálne riešenie. Isté je, že potrebuje zásah
architekta. Nemožno však zabúdať na
skutočnosť, že v prípade panelových bytových
domov sa jedná v prvom rade o strechu nad
hlavou pre 2/5 obyvateľov Slovenska a tí
potrebujú, aby kvalita ich bývania kráčala s
Obrázok 23 Súčasné kompozičné riešenia fasád
pripomínajú skôr známu detskú stavebnicu ako
skutočnú architektúru
Obrázok .22 Ukážka, ako by vyzerala fasáda bez
odborného zásahu architekta.
33. 31
Obr. 25 Prístavba v Petržalke úplne narušila parter
bytového domu.
dobou. Iba v malom množstve prípadov
nájdeme riešenia, ktoré by nároky na kvalitné
bývanie spĺňali a obohatili obytné prostredie,
ako napríklad komplexná obnova, či čiastkové
riešenia v podobe správne dimenzovaných
bezbariérových prístupov, detských ihrísk a
kvalitných nadstavieb. Na druhej strane,
nekoncepčných zásahov do panelových domov
možno po celom území Slovenska nájsť veľké
množstvo. Aj odborníci uskutočňujúci obnovu
bytového fondu v celoeurópskom meradle tieto
nedostatky vidia, rovnako však aj veľkú rezervu
v tejto činnosti. Alexader Prizemin (zástupca
spoločnosť ISOVER), sa pre Eurostav (Eurostav
1-2/ 2012, str. 22-29) vyjadril k súčasnému
stavu, ktorý ďaleko zaostáva aj v porovnaní s
okolitými krajinami a nezodpovedá ani cieľom
Európskej Únie pre rok 2020. Problém vidí v
legislatíve a tiež v úlohe certifikácie budov na
Slovensku. Tá podľa neho stále nezohráva
dôležitú úlohu pri hodnotení stavieb na našom
realitnom trhu, ale skôr sa považuje iba za
nevyhnutné náklady a povinnosť investora pre
kolaudačné konanie. Značnou mierou k tomuto
stavu prispieva aj nízka vedomosť danej
problematiky na verejnosti, ako aj nízka
motivácia investorov a realizátorov zo strany
štátu a zodpovedných orgánov. Ekologický
aspekt je v súčasnosti pre verejnosť
nezaujímavý. Všetky spomínané nedostatky
však zároveň poukazujú aj na potenciál, ktorý
panelové bytové domy majú a tiež rezervy v ich
obnove.
Potenciál existujúcej panelovej bytovej
výstavby
Okrem spomenutých nedostatkov má panelový
bytový fond aj množstvo pozitívnych kvalít, na
ktoré je možné nadviazať pri ich ďalšom rozvoji.
Obrázok 24 Ďalšia ukážka neodborného
"architektonického" riešenia obnovy fasády
panelového bytového domu.
34. 32
Mnohé panelové obytné komplexy boli riešené
vysoko racionálne, podľa tzv. technicko-
hospodárskych ukazovateľov. Na základe toho
výstavba dodržiavala dostatočné odstupy
domov, postačujúce presvetlenie a oslnenie.
Adekvátne k počtu obyvateľov sa navrhovalo
množstvo zelene, či vybavenosti. Dostupnosť
občianskej vybavenosti bola daná limitovanými
dochádzkovými vzdialenosťami. Mnohé obsahujú
zelené, či iné voľné plochy využiteľné pre
oddych, športové aktivity, intenzifikáciu
výstavby, alebo doplnenie potrebnej
vybavenosti. Takto kvalitné urbanistické celky
ponúkajú široké možnosti pre komplexnú
obnovu a prispôsobenie aj dnešným
požiadavkám.
Možnosti ponúkajú aj samotné domy. Keďže sú
po statickej stránke riešené pomerne veľkoryso,
je možná intenzifikácia vo forme nadstavieb. Tie
ponúknu väčšiu voľnosť v dispozícii. Novú kvalitu
môžu priniesť aj prístavby ku štítovým stenám.
Život a prvky mestskosti do obytného prostredia
panelových domov môže priniesť revitalizácia
parteru a to úpravami spoločných priestorov
a pridaním nových funkcií. Okrem dispozičného
riešenia sa takouto obnovou výrazne zvýši aj
hodnota vizuálneho stvárnenia domu.
Potenciál, ktorý je v súčasnosti nedostatočne
využitý, skrýva fasáda. Vo väčšine stavebných
sústav sa totiž nachádza samonosný, resp.
zavesený obvodový plášť, ktorý dáva možnosti
pre ďalšie formovanie architektúry panelových
obytných domov. Rozsiahlou obnovou fasády
možno zlepšiť energetickú bilanciu stavby, ale
tiež samotnú architektúru. V súčasnej dobe je
revitalizácia fasády limitovaná iba na
neperspektívne kontaktné zateplenie a chaotické
plošné farebné riešenia. Fasáda pritom ponúka
Obrázok 26 Potenciál pre kvalitné bývanie sa
nachádza aj v zeleni.
Obrázok 27 Potenciál pre kvalitné bývanie má aj
kvalitné urbanistické riešenie‐ dostatok plôch
zelene a dostupnosť občianskej vybavenosti
Obrázok 28 Potenciál samotných domov má aj
fasáda, ktorá ponúka množstvo možností na
zlepšenie kvality bývania. Napríklad aj expanziou
lodží, resp. balkónov.
35. 33
široké spektrum možností zlepšenia kvality
stavby aj možnosť rozšírenia či už na čelných,
alebo štítových stenách.
Je teda možné povedať, že panelové bytové
domy a obytné súbory majú významný potenciál
ponúknuť po komplexnej obnove obyvateľom
kvalitné, ekologické a moderné bývanie. Pre
dosiahnutie ich efektívnej obnovy je však
potrebné dôkladne analyzovať všetky negatívne
aj pozitívne vlastnosti a rovnako aj možnosti
ďalšieho rozvoja. Dôležité je mať na zreteli aj
možné hrozby, ktoré by priniesla nedostatočná
obnova, respektíve jej absencia.
Odborné vyhodnotenie pozitívnych
a negatívnych daností panelových bytových
domov ponúka tzv. SWOT analýza.
"SWOT" analýza panelových domov z
hľadiska ich udržateľnosti
Jedná sa o stručnú a prehľadnú analýzu
súčasného stavu panelových domov, ktorá bola
vykonaná na útvare hlavnej architektky
hlavného mesta SR Bratislavy v rámci projektu
EÚ GUGLE zameraného na udržateľnú obnovu
mestských bytových domov 20. storočia a
znižovanie emisií skleníkových plynov.
Pripravená bola formou odborných diskusií
členov pracovnej skupiny pre vyššie uvedený
projekt. Jej výsledkom je sumár ich pozitívnych
aj negatívnych kvalít, ako aj možností pre ďalší
rozvoj a udržateľnosť. Výsledkom analýzy by mal
byť sumár oblastí, resp. problémov, na ktoré by
mala byť komplexná obnova panelových
bytových domov zameraná. Či už z hľadiska
využitia pozitív a potenciálu, alebo z hľadiska
odstránenia nedostatkov a zabránenia možných
hrozieb vyplývajúcich z týchto nedostatkov.
36. 34
Tab. 1 Tabuľka SWOT analýzy hodnotiaca pozitíva panelových bytových domov z
hľadiska ich obnovy.
Pozitíva (Strenghts)
Dostatočné odstupy medzi domami
Dostatok rezervných plôch (zeleň, poloverejné
priestory)
Predimenzovaný nosný konštrukčný systém z
hľadiska zaťaženia
Samonosný/ zavesený obvodový plášť
(vymeniteľný), (pozn. platí pre väčšinu
konštrukčných sústav)
Kvalitné dispozičné riešenia s možnosťou úprav
a zmien
Rezervy v priestoroch pre doplnenie
chýbajúcich funkcií v parteri (majú potenciál
byť pre bytový dom zdrojom príjmu)
V príprave je pilotný projekt na komplexnú
obnovu podporovaný EU
Negatíva (Weaknesses)
Nedostatok parkovacích miest
Nízke využitie voľných plôch v sídliskách
(chátrajúce ihriská, neudržiavaná zeleň)
Neexistujúce prepojenie s exteriérom (nízke
využitie parteru)
Uniformita
Malá plošná výmera lodžií a balkónov, využitie
iba ako úložný priestor
Vek a jeho následky -systémové poruchy
37. 35
Tab. 2 Tabuľka SWOT analýzy hodnotiaca negatíva súčasného stavu panelových bytových
domov.
Vysoké tepelné straty
Zložité vlastnícke vzťahy
Nedostatok finančných prostriedkov na údržbu
a obnovu
Nízka informovanosť verejnosti (vlastníkov
bytov) o možnostiach obnovy panelových
bytových domov
V prípade obnovených domov neodborné
zásahy do kompozície fasád
Možnosti (Opportunities)
Humanizácia a skvalitnenie obytného
prostredia (oživením parteru, architektonickou
obnovou)
Úprava parteru (doplnenie spoločných
priestorov a chýbajúcich funkcií, vytvorenie
bližšieho kontaktu interiéru s exteriérom)
Intenzifikácia (nadstavby, prístavby, nové
objekty)
Vybudovanie parkovacích miest (na/pod
voľnými plochami, zakladače pri štít. stenách)
Obnova fasády
Možnosť výmeny fasády
resp. jej častí (zasklenie, lodžie)
Možnosť doplniť exteriérové priestory (lodžie,
zimné záhrady)
Možnosť vytvorenia dvojitej fasády (odvetraná
fasáda, energetické medzipriestory, obklady)
38. 36
Tab. 3 Tabuľka SWOT analýzy hodnotiaca možnosti panelových bytových domov z
hľadiska ich obnovy.
Tab. 4 Tabuľka SWOT analýzy hodnotiaca možné hrozby v prípade zanedbania údržby,
resp. obnovy panelových bytových domov.
Možnosť vytvoriť energeticky efektívneho a
trvalo udržateľného domu obnovou fasády
Kombinácia obnovy fasády s progresívnou
vykurovacou, resp. ventilačnou technikou,
možnosť dosiahnuť pasívny, resp. nulový
štandard
Hrozby (Threats)
Rozsiahlejšie a neodstránené poruchy sa môžu
prehlbovať a narušiť komfort a základné
hygienické požiadavky pre bývanie
Stúpajúca intenzita obsadzovania peších trás,
zelených plôch, ihrísk motorovými vozidlami
Prázdne a nevyužité verejné/poloverejné
priestranstvá (chátrajúce ihriská, zanedbaná
zeleň) môžu mať negatívny vplyv na
obyvateľstvo
Neustále zvyšovanie finančných nárokov na
bývanie z dôsledku zvyšovania cien energií(v
prípade neobnovených, resp. neefektívne
obnovených domov)
39. 37
4 PREHĽAD KONŠTRUKČNÝCH SÚSTAV
A ICH VLASTNOSTI Z HĽADISKA OBNOVY
S CIELOM ZHODNOTENIA MOŽNOSTÍ
ZÁSAHU DO FASÁDY
Prefabrikované bytové domy prechádzali
neustálym vývojom, postupne sa odľahčovali,
zjednodušovali a zefektívňovali. Vzniklo tak
množstvo konštrukčných systémov, a
stavebných sústav. Na Slovensku ich
rozpoznávame viac ako dvadsať. Spočiatku sa
jednalo o kombináciu prefabrikátov s
murovanými, resp. liatymi konštrukčnými
prvkami, až neskôr prebiehala výstavba
bytových domov len montovaním
prefabrikovaných dielcov. Pri obnove panelových
bytových domov je dôležitá úloha fasády v rámci
konštrukčného systému. Na základe toho ich
možno rozdeliť na panelové domy s nosným
obvodovým plášťom a panelové domy s
vymeniteľným obvodovým plášťom.
Panelová výstavba s nosným obvodovým
plášťom
Spravidla pri starších stavebných sústavách je
fasáda súčasťou nosného konštrukčného
systému. Väčšinou sa jedná o objekty s nižšou
podlažnosťou a pozdĺžnym konštrukčným
systémom z konca 50. a začiatku 60. rokov 20.
storočia, ale pomerne často sú realizované aj
domy v novších sústavách s priestorovým
konštrukčným systémom. Pri tomto druhu
nemožno počítať s radikálnymi zásahmi a
výmenou fasádnych dielcov. Keďže fasáda je
neustále vystavovaná vonkajším vplyvom, je
potrebné ju chrániť a predĺžiť jej životnosť,
obzvlášť, keď sa jedná o nosnú konštrukciu
budovy. Okrem súčasne používaného
kontaktného zateplenia možno použiť dvojitú
40. 38
odvetranú fasádu, alebo vytvoriť energetické
medzipriestory.
Konštrukčná sústava BA
Jedná sa o prvý typový skeletovo- panelový
konštrukčný systém bytových domov na
Slovensku, budovaný v rokoch 1955- 1967. V
roku 1953 bola v Štátnom projektovom ústave v
Bratislave zahájená jeho príprava na základe
princípu systému profesora V. V. Michajlova
(ZSSR). BA je priečne aj pozdĺžne riešená nosná
sústava s modulom 3,9 m v oboch smeroch.
Obvodový plášť bol spočiatku nosný, neskôr
nahradený samonosným, Konštrukčná výška je
3000 mm. Z hľadiska hmoty sa domy v tejto
konštrukčnej sústave budovali prevažne vo
forme sedempodlažných radových domov a 12
podlažných vežových domov.
Konštrukčná sústava B 70
Sústava sa realizovala v rokoch 1976 – 1984
v moduloch 2,4 a 4,8m. Nosný systém je
stenový priečny a obvodový plášť nosný.
Najčastejšie realizácie možno nájsť v podobe
osempodlažných bodových a sekciových domov.
Konštrukčná sústava BA-BC
Výstavba bytových domov v tejto sústave
prebiehala od polovice sedemdesiatych do
začiatku osemdesiatych rokov minulého storočia.
Jedná sa o sekciové domy. Konštrukčný systém
je priečny. Obvodové panely sú nosné a teda
nie je možné pri obnove počítať s ich výmenou.
Vyskytuje sa v bratislavskej mestskej časti
Ružinov.
Konštrukčná sústava BA-NKS
Táto sústava sa realizovala v rokoch 1972 až
1983. Niektoré zdroje uvádzajú, že pochádza
Obrázok 29 Sústava BA
Obrázok 30 Sústava B 70; dve sekcie v pohľade
a jedna sekcia v pôdoryse
Obrázok 31 Sústava BA‐BC (Bauring‐ Camus) vo
forme sekciového päťpodlažného domu
41. 39
z Holandska. Pozostávala z malorozponového
priestorového nosného systému. Modul v týchto
stavbách bol 2,4- 3,0- 4,2 m a doplnkový modul
1,8 m sa používal na loggie. Obvodový plášť je
súčasťou nosného konštrukčného systému, teda
podobne ako v predošlej sústave nedáva
možnosť rozsiahlejšej rekonštrukcie. V
zapustenom podlaží sa nachádzali zväčša garáže
alebo drobná občianska vybavenosť. BA-NKS sa
stavali v podobe štvor, osem
a dvanásťpodlažných sekciových aj bodových
objektov. Veľmi častou formou sú aj tzv.
terasové domy, ktoré boli postavené na podnoži
s verejnou terasou. Na úrovni terasy sa
nachádza parter s občianskou vybavenosťou a
pod terasou sú umiestnené kryté parkovacie
miesta.
Panelová výstavba s vymeniteľným plášťom
Najčastejšie je v panelovej bytovej výstavbe
využitý priečny konštrukčný systém so
samonosným obvodovým plášťom. Ten
umožňuje omnoho výraznejšie zásahy,
prinášajúce panelovému domu takmer kvalitu
novostavby. Pri ich obnove je možné uvažovať o
výmene fasádnych dielcov, zväčšení okenných
otvorov, alebo aj rozšírení vnútorných
priestorov, čo prináša do bývania v paneláku
úplne novú kvalitu.
Konštrukčná sústava BA
Ako je uvedené vyššie, konštrukčná sústava BA,
tvorená skeletovou konštrukciou a predsadenými
podopretými balkónmi bola neskôr budovaná so
samonosným obvodovým plášťom, čo umožňuje
jeho výmenu, resp. zásahy zväčšovaním
okenných otvorov. V tejto sústave boli
postavené sedempodlažné sekciové a tiež
dvanásťpodlažné bodové bytové domy. Prvé
Obrázok 32 a 33 Sústava BA‐NKS bodové a
terasové prevedenie
Obrázok 34 Panelový dom konštrukčnej sústavy
BA v bratislavskej mestskej časti Ružinov
42. 40
sídlisko takýchto bytových domov sa nachádza
na Škultétyho ulici v Bratislave. Realizované sú
prevažne v bratislavských mestských častiach
Nové Mesto a Ružinov.
Konštrukčná sústava G- 57
Je to prvá konštrukčná sústava, realizovaná na
princípoch priečneho nosného systému. Projekt
bol spracovaný v roku 1960 Projekčným štúdiom
Gottwaldov a spoločnosťou Armabetón Praha.
Konštrukčná výška týchto domov s modulom
rozponu 3600 mm bola 2850 mm. Pozdĺžne
opláštenie budovy bolo samonosné, štítové múry
boli súčasťou statického systému budovy. Plášť
tejto sústavy je teda čiastočne vymeniteľný, čo
dáva možnosť výraznejšieho zásahu pri obnove.
Výmena fasády by ale bola v prípade tejto
sústavy technicky náročná. Domy sa stavali
počas rokov 1958 – 1968 v štvor
a päťpodlažných variantoch a dvoch až troch
sekciách. Najčastejšie sa vyskytujú v Bratislave,
MČ Ružinov. Od sústavy G- 57 boli odvodené aj
ďalšie konštrukčné systémy (K 61- Košický kraj,
a PD-62 Poprad).
Konštrukčná sústava PD- 62
Tento typ vypracovaný v Poprade sa od sústavy
G-57 odlišoval predovšetkým v konštrukcii a
stvárnení fasády. Fasádne panely majú väčšiu
hrúbku (300 mm oproti 240 mm pri sústave G-
57) a špeciálu povrchovú úpravu (serpentinit,
mramorová drvina, resp. mletý pálený
keramický materiál). Taktiež kotvenie panelov je
jednoduchšie, čo umožňuje jednoduchšiu
výmenu fasádnych panelov pri uskutočňovaní
komplexnej obnovy. Konštrukčný modul zostal
rovnaký, teda 3600 mm a konštrukčná výška
2800 mm. Najčastejšie je vybudovaný vo forme
jedenásťpodlažných bodových domov a
Obrázok 35 a 36 Sústava G‐ 57
Obrázok 37 Sústava PD ‐ 62 vežový variant
43. 41
sedempodlažných radových domov.
Charakteristickým znakom tejto konštrukčnej
sústavy je šachovnicové usporiadanie
zapustených lodžií na bodových domoch.
Konštrukčná sústava K 61
Tento typ bol ekonomizovaným variantom k
sústave G- 57 budovaný predovšetkým v
Košiciach v podobe osem až desaťpodlažných
bodových aj radových domov.
Konštrukčná sústava MS 5 a MS 11
Panelové konštrukčné sústavy MS 5 a MS 11 boli
vytvorené v roku 1962 pre Banskobystrický kraj.
Nosný systém je tvorený priečnymi nosnými
stenami a stužujúcou pozdĺžnou stenou s
modulom 3600 mm. Súčasťou nosného systému
je v štítoch aj obvodový plášť vytvorený z dvoch
vrstiev a vzduchovej medzery. Konštrukčná
výška je 2800 mm. Najčastejšie vyskytujúce
realizácie sú v podobe päťpodlažných radových
domov s dvoma sekciami (MS 5) a
jedenásťpodlažných bodových domov (MS 11).
Strešný plášť je jednovrstvová plochá strecha s
presahom a miernym sklonom k rímsam.
Konštrukčná sústava LB a MB
Konštrukčná sústava z liateho betónu (LB) a
montovaného betónu (MB) bola realizovaná
medzi rokmi 1958 až 1968. Nosnú konštrukciu
tvorili priečne nosné steny vystužené pozdĺžnou
stenou liate do debnenia na mieste stavby.
Stropy a obvodový plášť sú prefabrikované.
Neskôr bol nosný systém pri nezmenenej
dispozícii nahradený prefabrikovanými dielcami.
Konštrukčný modul je 3750 a 3150 mm,
konštrukčná výška je 2850 mm. Sústava sa
realizovala najčastejšie vo forme
osempodlažných radových domov, ale tiež 10
Obrázok 38 Typické pohľady na radvý dom
konštrukčnej sústavy MS 5
Obrázok 39 Pohľady desaťpodlažného bodového
domu LB
44. 42
podlažných bodových domov. Najznámejšou
realizáciou tohto konštrukčného systému sú 14
poschodové veže v bratislavskom podhradí (MB).
Konštrukčná sústava T06B
Jedná sa o sústavu s priečnym nosným
systémom modulu 3600mm, konštrukčnou
výškou 2800 mm a samonosným plášťom.
Realizácia prebiehala v rôznych tvarových
a podlažných variáciách počas rokov 1963 –
1981. Domy T06 B/ BA sa stavali v štvor, šesť
a osempodlažných variantoch ako radové domy
a osem a dvanásť podlažné bodové domy.
Sústava T 06 B je jednou z najrozšírenejších. V
slovenských mestách sa nachádzajú jej variácie
upravené v jednotlivých krajských projektových
ústavoch.
Konštrukčná sústava ZT
ZT je priečny konštrukčný systém vychádzajúci
z koncepcie T 06 B. Modul je taktiež 3600 mm
a plášť samonosný. Realizoval sa v podobe štvor
a osempodlažnej radovej zástavby
a trinásťpodlažnej bodovej variante.
Konštrukčná sústava ZTB
Táto sústava navrhnutá v roku 1972 je
odvodená zo sústavy ZT. Jedná sa o priečny
nosný systém s rozponom 2700 a 3600 mm
a konštrukčnou výškou 2800 mm. Plášť domov
tohto druhu je nenosný. ZTB sa stavala do roku
1982 vo forme štvor a osempodlažných
sekciových domov a trinásťpodlažných bodových
domov. Túto sústavu možno vidieť realizovanú v
Bratislavských mestských častiach Karlova Ves a
Dúbravka.
Obrázok 40 a 41 Sústava T06B v sekciovom a
bodovom prevedení.
Obrázok 42 Pohľady na dom sústavy ZTB
45. 43
Konštrukčná sústava T 08 B
Projekt tejto konštrukčnej sústavy bol
realizovaný prevažne v Košiciach v rokoch 1963
až 1983. Jedná sa o priečny nosný stenový
systém s modulom rozponu 6000 mm a
konštrukčnou výškou 2800 mm. Vyskytuje sa vo
forme štvorposchodovýcha osemposchodových
radových domov s rôznymi počtami sekcií a tiež
ako jedenásťposchodový vežový dom. Hĺbka
zástavby je v troch variantoch: 9600 mm, 12
000 mm a 14400 mm. Priečelia sú riešené s
lodžiami, alebo bez nich. Táto konštrukčná
sústava umožňuje komplexnú obnovu rôznymi
spôsobmi, či už formou výmeny obvodového
plášťa, zasklenia vysunutých lodžiových
priestorov (vytvorenie medzipriestorov,
zväčšenie obytnej plochy), ako aj pridaním
druhého plášťa.
Konštrukčná sústava P 1.14 – 6,5 RP
Vychádzal z BA- NKS ako unifikovaná forma.
Pozostávala z nosných a obvodových panelov
hrúbky 300 mm. Projekt tejto sústavy bol
spracovaný prvýkrát v roku 1975. V roku 1984
sa optimalizoval obvodový plášť.
Z konštrukčného hľadiska sa jedná o priestorový
nosný systém so zaveseným obvodovým
plášťom a konštrukčnou výškou 2800 mm.
Zavesený obvodový plášť poskytuje variabilitu
v prípade komplexnej obnovy. Dielce
obvodových panelov možno nahradiť novými.
Otvára sa tu taktiež možnosť úplnej výmeny
fasády. Sústava umožňuje výstavbu v štvor,
osem a dvanásťpodlažné, maximálna možná
podlažnosť bola 13. Táto sústava sa riešila vo
viacerých dispozičných variantoch. Najčastejšie
sa riešila ako sekciový dom. P 1.14 – 6,5 RP sa
realizovala až doroku 1992.
Obrázok 44 Konštrukčná sústava P 1.14, sekciový
dom v pohľade a pôdoryse.
Obrázok 43 Konštrukčná sústava T 08 B, sekciový
dom s lodžiami
46. 44
Konštrukčná sústava P 1.14 – 7,5 RP (8,5 RP)
Navrhnutá bola v roku 1980 ( verzia 8,5 RP
v roku 1984). Od predošlej sústavy sa navonok
líši vysunutými schodiskami. Boli v nej
postavené štyri typy radových domov so šiestimi
kategóriami bytov a jeden trinásťposchodový
bodový s dvoma kategóriami bytov. Neskôr boli
doplnené o domy s lomenými a rohovými
sekciami. V každom regióne boli použité vlastné
riešenia. V Bratislave prevažujú sekciové domy
s podlažnosťou 4+1 a 8+1 a bodové domy
s podlažnosťou 12+1. Spodné podlažie je
zapustené, alebo nadzemné( vstupné). Stavby
typu 8,5 RP sa stavali ako rohové (15°, 30°,
90°) a bodové s dvanástimi nadzemnými
a jedným podzemným, prípadne prízemným
poschodím. Dispozície boli rozličné, vychádzali z
pôvodného návrhu P 1. 14.
Nová typizačná smernica z roku 1987 zvoľnila
tvorivý prístup k architektonickému stvárneniu.
Z konštrukčného hľadiska išlo o priestorový
nosný systém s modulom 3000 a 4200 mm,
hĺbkou traktu 12 000 mm a konštrukčnou
výškou 2800 mm.
Konštrukčná sústava P 1.15
Táto konštrukčná sústava je pórobetónovým
variantom P 1.14. Využíva priečny nosný systém
s modulom 3000 a 4200 mm, v prípade
bodových domov doplneným o modul 1800 mm.
Konštrukčná výška je 2800 mm a obvodový
plášť, podobne, ako u posledných dvoch
predchodcov zavesený na nosných stenách.
Výstavba prebiehala od roku 1980 do roku 1994
v počte 81 000 bytov. Pre každý región sa
realizovali vlastné riešenia. Bratislava
vychádzala z dispozície aj architektonického
stvárnenia sústavy P 1.14 vo forme radových aj
Obrázok 46 Sústava P 1.15 vo forme vežového
domu
Obr. 45 Typický sekciový bytový dom sústavy P
1.14 budovaný prevažne v 80. rokoch 20. storočia
patrí na Slovensku medzi najrozšírenejšie. Takáto
plošná obnova z 90tych rokov dvadsiateho
storočia je typickým obrázkom pre slovenské
sídliská.
47. 45
zalomených domoch s podlažnosťou 4+1 a 8+1
a tiež dvanásťposchodovej bodovej s vlastnou
domovou a občianskou vybavenosťou. Tieto
stavby sa označujú aj ako BA-NKS-S. Poznáme
ich vo viacerých architektonických stvárneniach.
Dispozícia je identická s P 1.14.
Konštrukčná sústava P 1.24
Posledná realizovaná panelová sústava na
Slovensku. Jedná sa o priestorový nosný systém
s rozponom 6000 mm. Podnož je monolitická,
betónová a nadstavba z prefabrikátov. Stavba je
využiteľná pre polyfunkciu. Spodná časť bola
určená pre občiansku vybavenosť a mal
konštrukčnú výšku 3300, 3600 a 4200 mm. Byty
mali konštrukčnú výšku 2800 mm. Hĺbka
objektu je 12 000 až 18 000 mm. Plášť je
zavesený. V Bratislave boli zrealizované iba dva
objekty v sústave P 1.24.
Na prvý dojem sú panelové bytové domy na
Slovensku jednotvárne, avšak každá sústava má
svoje špecifiká a ponúka rôzne variácie. Rovnako
rozmanito je možné pristupovať aj k ich obnove,
čo platí pre konštrukčné sústavy s vymeniteľným
a rovnako aj s nosným obvodovým plášťom.
Kvalitnou obnovou je možné túto zdanlivú
uniformitu odstrániť a to aj bez pomoci rôznych
farebných riešení používaných v súčasnej
sanácii, ktoré často nerešpektujú samotnú
architektonickú kompozíciu budov. Väčšinu
typov možno obnoviť radikálnou výmenou
fasády. V rámci hromadnej bytovej výstavby na
území SR prevažuje priečny nosný systém so
zavesenými fasádnymi panelmi, ktorý umožňuje
ich výmenu, ale aj uchytenie nových prvkov, ako
sú napríklad balkóny, resp. lodžie a tiež dvojitá
fasáda. Dôležitým faktom je, že nosný
konštrukčný systém je dostatočne staticky
dimenzovaný aj pre tieto zásahy.
Obrázok 47 Sústava P 1.15 sekciový dom v
bratislavskej mestskej časti Petržalka
48. 46
5 POŽIADAVKY NA OBNOVU PANELOVÝCH
BYTOVÝCH DOMOV- DIAGNOSTIKA
Dnešná spoločnosť je odlišná od spoločnosti,
v ktorej boli panelové obytné súbory
realizované. Rovnako odlišné sú aj požiadavky
na bývanie a kvalitu obytného prostredia, či
domu. Obnova panelových bytových domov je
nevyhnutná. V prvom rade je potrebné predĺžiť
životnosť. To síce umožňuje aj spôsob obnovy,
ktorý sa realizuje v súčasnosti, tvorí však len
parciálne riešenie. Okrem opráv technických
porúch je potrebné dbať na kvalitu bývania, či
na urbanistické a architektonické riešenie, ktoré
by udržalo krok so súčasnými nárokmi
spoločnosti.
Technické požiadavky
Panelové bytové domy majú v súčasnosti
množstvo porúch. Jedná sa o poruchy spôsobené
časom a opotrebovaním, ale aj systémové
poruchy, spôsobené nekvalitnou realizáciou,
resp. použitím nevhodných materiálov. Obnova
by mala tieto poruchy odstrániť. Jedná sa
o poškodenia a poruchy samotnej konštrukcie
domu, ale tiež vnútorných inštalácií.
Najbežnejšie sú poruchy obvodového plášťa
(zvetrávanie, praskliny), jeho uchytenia,
poškodenia striech, poškodenia lodžií.
Odstránenie, alebo opravu uvedených porúch do
značnej miery rieši súčasný spôsob obnovy.
Kontaktné zateplenie chráni fasádu pred ďalším
opotrebovaním s pomerne dlhodobou
trvácnosťou, avšak z architektonického hľadiska
sa nejedná o mimoriadny prínos už aj vzhľadom
na nekoncepčné farebné riešenia. Niektoré
poruchy si vyžadujú väčšiu pozornosť, v rámci
fasády - sú to najmä lodžie a balkóny, ktoré
majú často narušenú statiku a vyžadujú si
výraznejší zásah- spevnenie existujúcej
Obrázok 48. Najčastejšou systémovou poruchou
fasády sú trhliny vzniknuté tepelnou
rozťažnosťou. Vyskytujú sa väčšinou v panelových
bytových domoch z 90‐tych rokov, kde boli panely
vyskladané z menších pórobetónových dielcov.
49. 47
konštrukcie, prípadne jej výmenu. Rovnako je
potrebné dbať na to, aby pri obnove obvodového
plášťa domov nevznikali tepelné mosty.
Problematické sú práve miesta, kde sú zasunuté
lodžie. Tie sa zvyčajne pri zatepľovaní
vynechávajú.
Požiadavky na dopravné a urbanistické
riešenie
Sídliská a panelové obytné súbory sú príliš
jednotvárne a potrebujú doplniť chýbajúce
funkcie. Prevažujúcu obytnú funkciu treba
doplniť rozmanitou občianskou vybavenosťou, či
zariadeniami pre rekreáciu a šport. Jedná sa
predovšetkým o vybavenosť lokálneho významu.
Problémom je aj nedostačujúca kapacita plôch
statickej dopravy. V období, keď boli panelové
domy budované, sa počítalo s jedným
parkovacím miestom na jednu bytovú jednotku.
V súčasnosti priemerný počet parkovacích miest
pre jeden byt vzrástol na 1,5 až 2 stále miesta a
tiež je potrebné počítať s krátkodobým
parkovaním. Takmer všetky parkovacie miesta
sú na teréne, pričom od 90. rokov 20. storočia
postupne expandujú do cestných komunikácií,
chodníkov, ihrísk a tiež zelene. Táto skutočnosť
výrazne znižuje komfort bývania v panelových
bytových domoch a na sídliskách. V súčasnosti
sa v malom množstve objavujú parkovacie
domy, ktoré by čiastočne mohli byť vhodným
riešením. Nie všetky sídliská však majú plošné
rezervy pre ich vybudovanie. Uvažovať možno o
umiestnení parkovísk pod terén, avšak z
ekologického hľadiska nie je vhodné zaberať
zeleň. Pri hustej zástavbe je možným riešením
využitie štítových stien a umiestnení
automatických parkovacích systémov-
takzvaných garážových veží, ktoré sú
realizovateľné na pozemku s plochou minimálne
Obrázok 49 Pohľad na štítovú stenu, ktorá
ponúka možnosť expanzie domu, zvýšenie
kapacity, resp. pridanie automatického
parkovacieho systému.
Obrázok 50 Oživenie a kultiváciu obytného
prostredia prináša aj zelená fasáda. Na bytovom
dome Caixa v Madride je štítová stena využitá
ako "vertikálny park".
50. 48
7x 10m. Parkovacia veža má v strede
umiestnený automatický zakladač. Jedná sa o
výťah, ktorý ukladá autá po oboch stranách. Pri
9-podlažnom panelovom bytovom dome
(napríklad najčastejšia konštrukčná sústava P
1.14/ P 1.15) s výškou 25,2m je možné
uvažovať s minimálne 10 podlažnou vertikálnou
garážou s kapacitou 20 áut pri zastavanej ploche
70 m2
. Úspora plochy v porovnaní s klasickým
parkovaním je takmer 6 násobná ak uvažujeme,
že pre parkovanie 20 áut je potrebné parkovisko
s rozlohou približne 400m2
. Svetlá výška 1
podlažia v parkovacej veži závisí od výšky
automobilov.
Väčšine panelových sídlisk chýbajú prvky
mestskosti, chýba im život. Charakter mesta
možno docieliť úpravou verejných, ale aj
súkromných priestorov, ktorým zväčša chýba
funkčná náplň, ktorá by obyvateľov okolitých
domov prilákala a ktorú by mohli využívať.
Bývanie totiž nie je iba život vo vnútri bytu.
Množstvo týchto plôch je zanedbaných a
potrebuje revitalizáciu. Aj samotné domy majú
potenciál pre život. Docieliť spomínané oživenie
možno umiestnením nových funkcií do parteru,
resp. vytvorením parteru tam, kde chýba, ale aj
intenzifikáciou zástavby. Jednou z možností je
využitie prázdnych štítových stien, ktoré môžu
byť okrem garáží doplnené aj o bytové priestory,
prípadne iné funkcie, ako napríklad
administratíva a v parteri občianska vybavenosť.
Požiadavky na energetickú úsporu
Ďalším atribútom modernej architektúry je
energetická úspora a ekologickosť. Neobnovené
panelové domy majú pomerne vysoké tepelné
straty a sú náročné na vykurovanie, čím sa
významnou mierou podieľajú na vysokom
množstve emisií v ovzduší. Teplo unikajúce cez
Obrázok 52 Pohľad na štítovú stenu rozšírenú o
modul s bytovými priestormi podľa návrhu Doc.
Bacovej Tento spôsob obnovy prináša do
obytného prostredia výrazné oživenie a novú
kvalitu.
Obrázok 51 Návrh parkovania pod úrovňou
terénu vo vnútrobloku sídliska Petržalka v
Bratislave. Autor: V. Šlachtovský
51. 49
obvodový plášť neobnovených panelových
domov sa pohybuje v rozmedzí 30 až 40%
z celkových tepelných strát, preto je nevyhnutné
zateplenie. To je dnes bežnou súčasťou
renovácie. Nároky na úsporu sa však neustále
zvyšujú. Súčasná forma kontaktného zateplenia
znižuje náklady na energie približne o 30 až
40%, avšak pri neustálom raste cien energií jej
význam pre budúcnosť postupne klesá. Je
potrebné zamerať sa na dlhodobejšie riešenia,
ktoré budú reagovať aj na túto skutočnosť.
(IEPD, 2007, str.5) Aj z paneláku je možné
vytvoriť nízkoenergetický až pasívny dom- a to
komplexnou obnovou, ktorej súčasťou je okrem
sanácie obvodového plášťa aj úprava
vykurovacieho a najmä vetracieho systému.
Fasáda tu však zohráva nesmierne dôležitú
úlohu. Existujú rôzne systémy a spôsoby obnovy
fasády, ktorým sú venované nasledujúce
kapitoly.
Architektonické požiadavky
Dôležitou súčasťou architektúry a tiež kvality
bývania je estetika. Aj po vizuálnej stránke sú
neobnovené panelové bytové domy príliš
jednotvárne a chladné. Rekonštruované domy
bývajú zasa často nevkusne farebne riešené.
Obnova by mala reagovať aj na túto skutočnosť.
Tieto zásahy je ale potrebné riešiť tak, aby sa
zachovala identita panelovej výstavby. Nemalo
by sa totiž zabúdať na to, že panelová
architektúra predstavuje tiež stavebno- kultúrne
dedičstvo celoeurópskeho významu. Dedičstvo
predstavujúce idey modernej architektúry
a urbanizmu druhej polovice dvadsiateho
storočia. Sú symbolom kultúry bývania značnej
časti slovenskej populácie. Preto treba k obnove
pristupovať v duchu zachovania ale aj rozvíjania
architektonickej hodnoty.
Obrázok 53 Štítová stena využitá na umiestnenie
solárnych panelov v nájomnom bytovom dome
Ludwigshafen v Nemecku
Obrázok 54 Návrh architektonického riešenia fasád
v bratislavskej mestskej časti Ružinov, ktoré
rešpektujú architektúru panelových domov.
52. 50
„ Za architektonickú obnovu panelového domu
možno považovať také stavebné, technické,
konštrukčné a architektonické zmeny, ktoré
vedú k zvýšeniu architektonickej obnovy
panelového domu a celkovej estetizácii
prostredia. Cieľom komplexnej architektonickej
obnovy je predĺženie životnosti panelových
domov a sídlisk v intenciách trvalo udržateľného
vývoja. (Bacová, A. (2009), Zborník z III.
Medzinárodnej konferencie Komplexná obnova
bytových domov 2009, Bratislava, STU, 2009,
str 72)
Pri procese obnovy je potrebné rešpektovať
architektúru, tektoniku, prípadne ju obohatiť,
avšak na logických a estetických základoch,
preto je nevyhnutné, aby stavebník, či zhotoviteľ
spolupracoval pri tvorbe s architektom, ktorý
zabezpečí architektonickú kvalitu sanovaného
objektu. V súčasnosti je však architektonické
riešenie úplne vynechané, až potláčané, čo je
dôsledkom nízkej informovanosti verejnosti a
čiastočne aj zložitej ekonomickej situácie, v
ktorej sa bytové družstvá a obyvatelia bytov
nachádzajú. Z tohto dôvodu je architektonické
riešenie obnovy vo väčšine prípadov
vynechávané. Kompozíciu fasády projektujú
často krát poskytovatelia stavebného materiálu,
prípadne jej návrh pochádza od samotných
obyvateľov, ktorí zväčša nemajú potrebnú
odbornú kvalifikáciu a znalosť problematiky.
Často sa odkazujú na socialistický režim a
pôvodnú kompozíciu fasády považujú za jeho
symbol. Preto je zo strany laickej verejnosti
presadzovaný názor na jej náhradu pestrejšou
farebnosťou a "optimistickejšími" motívmi,
s výsledkami bohužiaľ väčšinou veľmi nízkej
estetickej kvality.
Obr.ázok 56 Sústava BA‐NKS model sekciového
domu v pôvodnom stave, kde je jasná a
čitateľná kompozícia fasády v horizontálnom aj
vertikálnom smere. Architektnické stvárnenie
logicky odzrkadľuje funkčnú náplň jednotlivých
celkov domu.
Obrázok 55 Fasáda tohto panelového bytového
domu svojím motívom pripomína skôr kasárne,
prípadne iné armádne zariadenie.
53. 51
Ako príklad takéhoto "architektonického" zásahu
možno uviesť bytový dom zo 70. rokov 20.
storočia, BA-NKS v Petržalke, ktorému sa
podrobne venoval architekt Peter Lovich na VI.
medzinárodnej konferencii Komplexná obnova
bytových domov. Je ukážkou takmer všetkých
kompozičných chýb vyskytujúcich sa na domoch
obnovovaných od konca 90. rokov 20. storočia
až po súčasnosť. Ako sa vyjadril aj architekt
Pavol Paňák, aj pôvodná fasáda panelového
bytového domu má svoju kompozičnú logiku,
ktorá je súčasným prístupom k obnove
absolútne potláčaná. Architektonická kompozícia
panelových domov odzrkadľuje funkčnú a
prevádzkovú náplň budovy a tiež reflektuje jej
priemyselný charakter, keďže sa jedná o
prefabrikovanú stavbu. Akékoľvek ornamentálne
prvky v panelových domoch chýbajú, preto
možno povedať, že sa jedná o akési Le
Corbusierovské "stroje na bývanie". Fasáda má
jasne zadefinovaný kompozičný rád a je preto
jasne čitateľná. Hmota konkrétneho objektu
sústavy BA-NKS pôsobí aj vďaka svojej výške 13
podlaží výrazne vertikálne. Vertikalita,
akcentovaná vysunutými schodiskami je však
vhodne vyvážená horizontálnymi prvkami, ako
je parter, technické medzipodlažie a okenný
raster v častiach, kde sa nachádzajú bytové
priestory. Komunikačné jadrá presahujú budovu
z dôvodu potreby strojovne pre výťah.
Pravidelnosť a prehľadnosť fasády ešte
podčiarkuje aj členenie obvodových panelov.
Dôležitým prvkom sú aj samotné výplne
otvorov, ktoré podporujú kompozičný zámer. Z
opačného pohľadu vertikalizujúce prvky nevidno,
celá fasáda je tvorená lodžiami. Jednoznačne je
zadefinovaný aj parter, ktorý je pod technickým
medzipodlažím zapustený a farebne odlíšený.
Celkovo, farebné riešenie kopíruje konštrukciu a
jednotlivé funkčné celky budovy. Ako bolo
Obrázok 57 Sústava BA‐NKS, model sekciového
domu po obnove fasády. Všetky kompozičné
princípy, ktoré mala fasáda v pôvodnom riešení
sa strácajú. Vertikálne prvky schodísk dostali
okná identické s bytmi, vertikálne a aj
horizontálne prvky majú rovnakú farebnosť,
stratilo sa raster panelov a navyše na fasáde
vznikli náhodne umiestnené plošné farebné
akcenty.
Obrázok 58 Pohľad na slovenské sídliská ponúka
rozmanité farebné riešenia a bizarné útvary na
fasádach panelových bytových domov
54. 52
uvedené skôr, súčasná obnova panelových
domov všetky vymenované princípy potláča a je
zrejmé, že nie je výsledkom tvorivého procesu
na to kvalifikovaných odborníkov. Podľa Petra
Lovicha sa jedná skôr o dielo náhody, bez
hierarchie a koncepcie. Stráca sa aj raster škár
medzi panelmi.
Vertikalita komunikačných jadier je vymazaná
výmenou bezparapetných kopilitových zasklení
za typizované okná identické s oknami bytových
priestorov. Najvýraznejším prvkom obnovenej
fasády je farebné riešenie a náhodne
umiestnenie výrazne farebných plôch, čo vytvára
na fasáde obrazec podobný známej videohre
"tetris".
V tomto prípade bol ešte rešpektovaný parter a
pravouhlé usporiadanie jednotlivých
kompozičných prvkov. Vo veľkej miere sa však
vyskytujú realizácie, ktoré ignorujú aj túto
skutočnosť. Ukážkou je ďalší objekt z
Bratislavskej Petržalky, dom postavený v
konštrukčnej sústave P 1.15 na konci 80. rokov
20. storočia. Okrem uvedených kompozičných
chýb je častým problémom aj individuálne
osádzanie okien a zasklení lodžií, ktoré nie sú
jednotné po farebnej ani materiálovej stránke.
Požiadavky na zlepšenie kvality bývania
Jedným z dôvodov, prečo sa panelové bytové
domy obnovujú je zlepšenie kvality bývania.
Nejedná sa však iba o dosiahnutie základných
hygienických nárokov opravou a odstránením
vyššie uvedených nedostatkov a porúch. Cieľom
by mala byť aj určitá pridaná hodnota. V
súčasnosti možno povedať, že tou pridanou
hodnotou je úspora energie, či tepelná pohoda.
Panelový dom však ponúka o mnoho viac.
Bývanie v panelovom dome možno vylepšiť
Obrázok 61 Aj takto môže vyzerať bývanie v
panelovom bytovom dome. Obvodový panel bol
nahradený prefabrikovaným dielom s presklenou
stenou a rozšírenou lodžiou. Toto riešenie
pochádza z dielne francúzskych architektov
Lacaton, Vassal.
Obrázok 59 Obnova panelových bytových domov
na Slovensku prináša aj takéto "polovičné"
riešenia.
Obrázok 60 Pohľad na pôvodné kompozičné
riešenie fasády bytového domu BA‐NKS v
bratislavskej Petržalke. Jediným nedostatkom je
poškodený povrchový materiál.
55. 53
zásahom do obytného prostredia, spoločných
nebytových priestorov, alebo aj samotný bytov.
Je všeobecne známe, že aj napriek snahe o
vysoko racionálne riešenia pri tvorbe panelových
domov, často dochádzalo ku kompromisom a na
niektoré dôležité súčasti bývania sa nekládol
dostatočný dôraz. Príkladom sú exteriérové
priestory- balkóny a lodžie. Ich rozmery a
predovšetkým hĺbka, pohybujúca sa v rozmedzí
od 800 mm do 1200 mm obmedzuje ich
využiteľnosť iba na funkciu úložného priestoru.
Bývanie v súčasnosti využíva exteriérové
priestory pre rozšírenie dennej časti bytu.
Najčastejšou je väzba kuchyne, resp. jedálne na
vonkajšie stolovanie. Takýto priestor však
možno využiť aj ako zimnú záhradu, čím by sa,
prirodzene, výrazne zefektívnila úspora energie.
Obnovou fasády možno balkóny a lodžie rozšíriť
aj pre vyššie uvedené využitie. Byt tak
nadobudne úplne novú kvalitu a samozrejme
tiež hodnotu pre užívateľa, aj na realitnom trhu.
Požiadavky na univerzálnosť a bezbariérový
pohyb
Keď vznikali panelové domy, takmer vôbec sa
neuplatňovali zásady univerzálneho dizajnu.
Podľa toho sú vstupy aj jednotlivé priestory
dimenzované. Najväčším problémom je častý
výškový rozdiel medzi vstupom a úrovňou
chodníka. Nie je teda umožnený pohodlný
prístup a pohyb nielen zdravotne postihnutých
osôb, ale tiež matiek s kočíkmi, alebo
záchranárov s nosidlami. Súčasná spoločnosť sa
vyznačuje rozmanitosťou, a tomu je potrebné
prispôsobiť aj architektonické riešenie
panelových domov. Obnovený dom by mal byť
vyhovujúcim pre všetkých užívateľov, teda musí
byť bezbariérový a tiež obsahovať upraviteľné
byty. Pri obnove panelových bytových domov by
Obrázok 62 Jeden z mála pozitívnych príkladov
bezbariérového vstupu do panelového bytového
domu, kde rampa spĺňa predpísaný sklon a
súčasťou sú aj madlá v dvoch výškach.
Obrázok 63 Vstup do panelového bytového domu
P 1.14 v bratislavskej mestskej časti Petržalka.
Bezbariérové riešenie v súčasnosti nie je častou
súčasťou obnovy, skôr sa považuje za formalitu.
56. 54
sa malo počítať nielen so správne
nadimenzovanou rampou pred vstupom (sklon
1:12, šírka 1500mm), ale tiež s manipulačným
priestorom, či už pred vstupom do objektu,
výťahu, bytu alebo spoločných priestorov. V
neposlednom rade sa musí dodržať šírka dverí,
ktoré by mali mať jedno krídlo so šírkou 900mm.
Súčasná obnova panelových bytových domov na
Slovensku reaguje iba na úzku časť uvedených
požiadaviek. Možno povedať, že odstraňuje
poruchy zavinené nekvalitnou realizáciou,
poruchy spôsobené nedostatočnou údržbou a
opotrebovaním materiálov, čím zachováva
kvalitu vytvorenú počas výstavby panelových
bytových domov. S výnimkou zníženia nákladov
na vykurovanie približne o jednu tretinu však
neprináša žiadnu ďalšiu pridanú hodnotu, ktorá
by posunula kvalitu bývania o stupienok vyššie.
Nevyužíva potenciál, ktorý táto časť bytového
fondu má. Nehľadá trvalo udržateľné riešenia,
ale zdanlivo lacné, ktoré na určitý čas oddialia
problémy, avšak z dlhodobého hľadiska sú
nákladné. Architektonické stvárnenie, ak sa tak
vôbec dá nazvať, je dokonca krokom späť.
Panelové bytové domy majú potenciál vyhovovať
požiadavkám modernej spoločnosti. Rezervy a
možnosti ďalšieho rozvoja sú badateľné v
energetickej úspore, urbanistickom riešení, v
parteri, vo vstupných priestoroch, v plochách
Obrázok 64 Dimenzie bezbariérového vstupu do budov
Obrázok 65 Diagnostika najčastejších problémov
panelových bytových domov.
57. 55
striech, v štítových stenách, v bytových aj
nebytových priestoroch, a tiež na fasáde. Pre
udržanie bývania v panelových bytových domoch
aj v budúcnosti je potrebné zamerať sa na
komplexné a dlhodobé riešenie obnovy,
reagujúce na všetky uvedené požiadavky.
58. 56
Obrázok 66 Schéma zobrazujúca postavenie a sféru
vplyvu obnovy fasády v rámci komplexnej obnovy
panelových bytových domov.
6 OBNOVA PANELOVÝCH BYTOVÝCH
DOMOV
Panelové bytové domy na Slovensku sú pre
požiadavky dnešnej doby nevyhovujúce a ich
obnova je nevyhnutná. V súčasnosti sa aplikujú
len parciálne riešenia, bez výhľadu do
budúcnosti. Panelové bytové domy tvoria veľký
podiel z celkového počtu bytov a je takmer
nemožné ich všetky nahradiť novostavbami.
Z celkového počtu 1,78 milióna bytov na
Slovensku je 6OO tisíc panelových, ktoré boli
realizované v priebehu 3Otich rokov (196O -
199O). Cca 38% obyvateľov na Slovensku žije v
panelových bytových domoch.
Preto je nevyhnutné nájsť cestu k dlhodobému
udržaniu ich životnosti. Riešením je komplexná
obnova.
„Je potrebné si uvedomiť, že čiastočné a
kvalitatívne nedostatočné zákroky sú horšie, ako
vôbec žiadne zákroky. Tieto zákroky nie len že
využívajú vzácny investičný kapitál súčasnosti,
ale tiež budúcnosti, a tým zabraňujú dlhodobým
a lepším riešeniam!“.
(Ernst Heiduk, Carinthia University of Applied
Sciences, IEPD, Hazucha, J. (2007),
Rekonštrukcie panelových domov, Brno, Pass-
net, 2007, str 4)
KOMPLEXNÁ OBNOVA
Na všetky požiadavky uvedené v kapitole 6
možno reagovať komplexným prístupom k
obnove. Komplexná obnova pozostáva z obnovy
architektonickej, urbanistickej, technickej
a energetickej. (upraviť podľa schémy)
Zameriava sa na všetky súčasti bytového domu
59. 57
a obytného prostredia a cieľom je trvalá, resp.
dlhodobá udržateľnosť života v ňom.
Komplexná obnova panelových domov môže mať
viacero foriem, v závislosti od individuálnych
požiadaviek, danej stavby. Je výsledkom
koordinácie viacerých odvetví a profesných
zásahov, ktoré možno rozdeliť nasledovne:
‐ obnova prostredia (urbanizmus),
‐ oprava technických porúch (stavebníctvo),
‐ zvýšenie energetickej efektívnosti
(energetika),
‐ architektonická obnova (architektúra).
Obnova prostredia
Je zameraná na najbližšie okolie bytového
domu, na obytné prostredie, ktoré je tvorené
verejnými, poloverejnými a privátnymi i
poloprivátnymi priestormi (napríklad ulicou,
námestím, objektami občianskej vybavenosti,
zeleňou, ihriskami, parterom, dopravnými
komunikáciami a parkovacími plochami).
Urbanistický koncept panelových sídlisk
a súborov bol vo väčšine prípadovkvalitne
prepracovaný, ale jeho realizácia často nebola
dokončená. Výsledkom sú nevyužité plochy, či
absencia vybavenosti, či nedostatok parkovacích
miest. To všetko sú ale nedostatky, ktoré možno
odstrániť, keďže panelové sídliská disponujú
dostatočnými disponibilnými rozvojovými
plochami.
Oprava technických porúch
Podstatnou súčasťou tohto procesu je
odstránenie systémových porúch, ale aj porúch
vzniknutých vekom, opotrebovaním a vonkajšími
Obrázok 67 Obnova obytného prostredia ako
súčasť komplexnej obnovy vo Francúzsku. Autori:
Lacaton, Vassal
60. 58
vplyvmi. Do tejto kategórie zapadajú opravy
vnútorných inštalácii, vnútorných komunikácií
(schodiská, výťahy), opravy poškodených
materiálov (trhliny izolačných materiálov,
praskliny betónových panelov, statické poruchy
lodžií a balkónov) a deratizácia.
Zvýšenie energetickej efektívnosti
Jedná sa o rekonštrukciu vykurovacieho systému
a tepelnú izoláciu budovy. Domy je možné
pripojiť na vlastné zdroje vykurovania. Tie môžu
byť spoločné pre blok, resp. dom. V súčasnosti
sa najčastejšie budujú kotolne s plynovými
kotlami. Ďalšou alternatívou je využitie solárnej
energie, prípadne tepelného čerpadla.
K energetickej úspore výrazne prispieva
zateplenie, prípadne iné úpravy plášťa.
Najdôležitejším faktorom pri dosiahnutí
energetickej efektívnosti je však kvalitná obnova
fasády, ktorá dokáže
výrazne eliminovať tepelné straty. V niektorých
prípadoch aj akumulovať a distribuovať teplo.
Architektonická obnova
Všetky zložky komplexnej obnovy sú
navzájom úzko
prepojené. Hlavnú úlohu má ale architektúra. Od
architektonického konceptu sa odvíjajú ďalšie
profesie. Architektonická obnova sa zameriava
na hmotovo- priestorovú a estetickú stránku
budovy, ale rovnako aj na jej prevádzku.
Základným cieľom architektonickej obnovy
panelových obytných štruktúr a panelového
obytného domu sú intervencie do:
‐ najbližšieho okolia panelového bytového
domu,
Obrázok 68 Ekologické panelové domy v čínskom
meste Naking so zelenou strechou a
fotovoltaickými panelmi.
Obrázok 69 Obnovený panelový bytový dom v
čínskom meste Naking ponúka architektonickú
kvalitu novostavby.
61. 59
‐ parteru bytového domu,
‐ existujúceho objemového riešenia
(prístavby/ nadstavby),
‐ dispozície a prevádzky,
‐ fasády.
Podobne, ako pri komplexnej obnove aj
jednotlivé zložky architektonickej obnovy
navzájom úzko spolupracujú. Všetky tieto
činnosti sa odrážajú na fasáde budovy a rovnako
tiež riešenie fasády môže mať výrazný vplyv na
fungovanie i estestické hodnotycelého objektu.
OBNOVA FASÁD PANELOVÝCH BYTOVÝCH
DOMOV
Fasáda je najvýraznejšou časťou každej stavby.
Napovie mnoho o jej architektonickom riešení
a často odzrkadľuje aj jej funkciu a vnútorné
členenie. Obzvlášť to platí pre panelové bytové
domy.
Mnohé nedostatky panelového domu sa odvíjajú
od jeho opláštenia. Jedná sa o technické
poruchy, ako napríklad trhliny na obvodovom
plášti , či poruchy lodžií, tiež o nízku energetickú
úsporu ale aj samotnú estetiku budovy. Dopad
má aj na charakter okolia a prevádzku budovy.
Fasáda však má aj značný potenciál a jej obnova
môže eliminovať, prípadne odstrániť spomenuté
negatíva a zvýšiť životnosť a kvalitu bývania
v panelových domoch.
Obnova vonkajšieho obalu panelového domu
zohráva významnú úlohu v rámci komplexnej
Obrázok 70 Fasáda panelového bytového domu v
čínskom meste Naking.
Obrázok 71 Schéma obnovy fasády panelového
bytového domu od francúzskeho ateliéru
Lacaton Vassal, ktorá nahrádza pôvodný
obvodový panel prefabrikovaným modulom
rozširujúcim obytnú plochu ako aj priestor
lodžie.
62. 60
obnovy. Zásahom do plášťa zmeníme vizuálnu
stránku budovy, zlepšíme tepelno-technické
vlastnosti domu, čím znížime náklady na
energie, ochránime konštrukciu budovy a taktiež
môžeme zmeniť jej objemové a tým aj
dispozičné riešenie.
Obnovu fasády panelového bytového domu
možno zrealizovať dvomi základnými metódami,
určenými na základe hmotového riešenia
a finančnej, resp. technickej náročnosti:
‐ plošná obnova fasády,
‐ obnova fasády zásahom do objemového
riešenia.
PLOŠNÁ OBNOVA FASÁDY PANELOVÝCH
BYTOVÝCH DOMOV
Častejšou formou je plošná obnova fasády, pod
ktorou rozumieme obnovu, ktorá zachováva
pôvodné hmotovo- priestorové riešenie stavby.
Je časovo nenáročná a ekonomicky výhodná. Jej
realizácia nevyžaduje zložité procesy od
schvaľovania až po samotnú konštrukciu.
Príkladom plošnej obnovy fasády je kontaktné
zateplenie, obklad, výmena prefabrikovaných
fasádnych dielov, farebné riešenie (omietka,
farba), tmelenie špár, zasklenie lodžií a výmena
výplní otvorov. Plošná obnova, ktorá je u nás
zaužívaná výraznejšie nemení charakter budovy.
To však neznamená, že neexistujú radikálnejšie
riešenia takéhoto spôsobu architektonickej
obnovy panelového bytového domu. Vlastnosti
a cenu plošnej obnovy fasád výrazne ovplyvňuje
použitý materiál. Najčastejšími materiálmi,
vhodnými pre revitalizáciu fasády sú:
tepelno- izolačné materiály (polystyrén,
minerálna vlna..), omietky, kamenné, keramické Obr.ázok 73 Zloženie kompozitnej dosky
Obrázok 72 Príklad jednoduchej plošnej obnovy
panelového bytového domu P 1.15 v
bratislavskej Petržalke, pozostávajúcej z
kontaktného zateplenia a nového povrchového
a farebného riešenia.
63. 61
a tehlové obklady, drevené obklady, kompozitné
materiály na báze dreva( pvc, polypropylén,
polyetylén s drvenou hmotou), recyklovaný
hlinník, laminát, hlina.
Všetky materiály možno kombinovať, čím sa
obnova prispôsobí individuálnym požiadavkám
na estetiku, energetickú efektivitu a financie.
Vhodným obkladovým materiálom je drevo,
ktoré má dobré tepelno-technické vlastnosti a
pôsobí veľmi príjemným, teplým a prírodným
dojmom, vhodným pre budovy určené na
bývanie. Jeho nevýhodou je však starnutie a s
tým spojené nároky na pravidelnú údržbu. Medzi
najprogresívnejšie materiály možno zaradiť
recyklovaný hlinník, ktorého výroba je vysoko
ekologická. Jeho výroba vyžaduje iba 5%
energie potrebnej na prvotnú výrobu hlinníka.
Najčastejšie sa používa v tzv. kompozitných
doskách, kde medzi dvoma vrstvami hlinníka sa
nachádza plast. Jeho výhodou sú veľké rozmery
a jednoduchá montáž. Ďalším vhodným
materiálom pre plošnú obnovu fasád sú
kompozitné materiály na báze dreva (s prímesou
drveného dreva), rovnako tiež lamináty,
kompaktné dosky z papiera impregnovaného
živicou, či hlinené dosky "Klinker". Všetky tieto
materiály sú vysoko odolné voči vplyvom
počasia, stále a nenáročné na údržbu. Niektoré
údržbu nevyžadujú vôbec.
Ďalším inovatívnym prvkom v obnove
panelových domov sú prevetrávané fasády,
ktoré eliminujú problémy s nadmernou
vlhkosťou, so zrážaním vody v betónovej
konštrukcii a s tým súvisiacou tvorbou plesní. V
letnom období zmierňujú prehrievanie interiéru a
v zime umožňujú prúdenie ohriateho vzduchu
okolo pôvodného plášťa, čím výraznou mierou
prispievajú k energetickej úspore. Ich cena je v Obrázok 74 Rez revetrávanou fasádou
64. 62
porovnaní so bežným kontaktným zateplením
vyššia o 50- 100%, avšak vďaka ich dlhej
životnosti a úspornosti je ich návratnosť
rýchlejšia ako pri bežnom zateplení. Odvetraná
fasáda zväčša pozostáva z vrstvy kontaktnej
tepelnej izolácie, vzduchovej medzery a obkladu
z vyššie uvedených materiálov.
Mäkká rekonštrukcia obnovy fasády
panelového bytového domu
Pojem mäkká rekonštrukcia sme definovali
v kapitole 4. Je chápaná ako plošná obnova
bytových domov meniaca ich architektonické
stvárnenie, či už na fasáde formou obkladov,
alebo aj v interiéri spoločných nebytových
priestorov. Zároveň významnou mierou zlepšuje
tepelno- technické vlastnosti budovy. Tento
pojem je zaužívaný predovšetkým v Rakúsku.
Plošná obnova fasády panelového bytového
domu má viacero spôsobov, v závislosti od
náročnosti realizácie a rozsahu zmien na
bytovom dome.Okrem, v našich podmienkach
bežného kontaktného zateplenia a farebnej
úpravy fasády, možno použiť aj iné spôsoby,
ktoré zachovávajú pôvodné hmotovo -
priestorové riešenie, no napriek tomu prinášajú
do panelového domu novú kvalitu
architektonického riešenia. V susednom Rakúsku
je mäkká rekonštrukcia bytových domov
pomerne rozšírená pre nízku náročnosť na
konštrukciu a možnosť realizácie za plnej
prevádzky domu. Napriek pomerne nízkym
nákladom je efektívna. Aj v našich podmienkach
sa akoprijateľnejší spôsob javítáto sanácia
pozostávajúca z výmeny častí fasády, ako sú
napríklad zasklenia otvorov, okná, či náhrada
obvodových panelov v spoločných nebytových
častiach domu. Spravidla sa jedná o parter,
ktorý zohráva nesmierne dôležitú úlohu pri
Obrázok 75 Obnova mäkkou rekonštrukciou v
Berlíne.
Obrázok 76 Príklad mäkkej rekonštrukcie z
Viedne, kde bola použitá odvetraná hlinníková
fasáda.